277 
Men K. Acaclemien var rådlös, hvart hon skulle vända sig, emedan man befa¬ 
rade, at i dessa peningelösa tider, det allmänna ej skulle vilja betunga sig 
med något förlag här til. K. Academien lofvade betänka sig härpå, och be- 
falte imedlertid Secreteraren, at visa Memorialet för några af deras Excellen- 
cer, som äro K. Academiens Ledamöter, samt höra Deras råd i denna öma sak». 
Härvid stannade det til den 26 Juni s. å., då »Herr Glerck anhöll at K. 
Academien ville utan interesse på 6 månader förskjuta honom 3000 dir kpmt., 
emot underpant af 6 Exemplar af Des prächtiga verk, Icones Papilionum co- 
loribus pictce, som kosta 600 dir kmt stycket. Sedan han tagit afträde, öf- 
verlades här om, och beslöts, at ehuru fattig Cassan nu är, så at denna Summa 
med möda kan presteras, ville dock Academien, i anseende til Herr Glercks 
nödträngda tilstånd, bevilja det begärde lånet, hvarom Bokhållaren tilsades». 
Vid sammanträdet den 31 Juli s. å. »anmäldes K. Academiens Ledamots, 
Herr Glercks död, och rådgiordes, huru Academien kan få igen de 3000 dir 
kmt, som Han, enligt Beslutet d. 26 sistledne Junii fick til låns af Academien, 
emot underpant af 6 Exemplar af Des Icones Insectorum; beslöts at Secre¬ 
teraren, med Herrar Lidbeck och Bergius, skulle tala där om med Herr Clercks 
änka, samt gifva Academien svar». 
Härom förmäler protokollet för den 4 September: »Herr Prasses [Biskop 
Mennander] berättade, det Han, tillika med Herrar Lidbeck, Bergius och War- 
gentin, besökt afledne Herr Clercks änka, hvilken förklarat sig ej vara i stånd 
at åter igenlösa de hos Academien pantsatte exemplaren af Des Mans Icones, 
utan var nögd at Academien giorde sig betald genom exemplarens försäljande; 
hvarjämte Hon beklagade sig för medellöshet skul ej mäckta låta fullborda 
illumineringen af några påbegynta exemplar af samma Värk, mindre at fortfara 
med flera exemplars förfärdigande, ehuru Arbetarne, som Herr Clerck i lifsti- 
den där til upöfwat, ännu voro i Hennes disposition, anhållandes fördenskull 
det ville K. Academien åtaga sig förlag så til det ena som det andra. K. Aca¬ 
demien var mycket bekymrad här om i anseende til den skada och skam det 
å ena sidan vore, at låta et så hederligt värk afstadna, sedan det så långt 
hunnit, och å den andra, i anseende til Sin medellöshet och det vågspel det 
vore at ingå i något vidare förskott där til. Ändteligen beviljades, at om et 
eller annat af de Exemplar, som Academien har i pant, kan försäljas, vill K. 
Academien insticka de därföre inflytande penningar uti nytt förlag til flera 
Exemplars förfärdigande, uti hvilka K. Academien då förbehåller sig sin sä¬ 
kerhet. Herrar Bergius och Wilcke åtogo sig at accordera med Illuminateu- 
rerne och hafva upsigt på dem och deras arbete». 
2 Säkerligen disputationen Opobalsamum cleclaratum; se bref. 365 not. 7. 
3 Johan David Michaelis, född 1717, professor i Göttingen, mycket fram¬ 
stående teolog och kännare af de österländska språken, död 1791. Att Linné 
till honom sände ofvannämnda disputation, förklaras lätt däraf, att Forskal 
varit lärjunge äfven ät Michaelis, hvilken ock hos Konungen af Danmark, 
Fredrik v, rekommenderat honom till medlem af den påtänkta danska veten¬ 
skapliga expeditionen under K. Niebuhrs ledning. 
