tyčinek podobné povahy, dosahujících až 0*1 mm délky, jež jsou uloženy 
II é. Při slabém zvětšení činí tyto přečetné krátce hůlkovité vrostlice dojem 
velmi jemného žíhání. Obojí tyto jehlice náležejí dle všeho rutilu. I 
Diattag tvoří zrna makroskopicky barvy špinavě zelené s tonem 
do žlutá, vy skytající se pospolu se sloupky hypersthenickými. V jednom 
případě nalezen byl vějířovitý aggregát sloupků diallagu 3—4 mm dlouhých 
a až 2 mm širokých v hrubozmném syenitu pod Klokoty v údolí Lužnice. 
Pásmo vertikální omezeno jest u nich krystalonomicky převládajícími 
pinakoidy a ( <»0) a 6 (0«) a podřízenými plochami prismatu m (ao). 
a :m =46° 42' měř., 46° 30' poč. 
:b =89° 52 „ 90° — „ 
m:b =43° 10' „ 43° 30' „ 
Volné konce sloupečků jsou omezeny nekrystalově. 
Štěpnost krystalků diallagu jest dokonalejší daleko dle a (oo 0) 
nežli dle m (co); proto štěpné lupénky zhášejí skoro vesměs rovnoběžně, 
vykazujíce šikmý výchoz osy. R. osopt. = &(0<*>), opt. ráz. +. Štěpné 
lupénky dle m (oo) zhášejí šikmo 38°—40°. Některé z nich byly tak hustě 
zdvojčatěny jako plagioklasy. 
Ve výbruse tvoří diallag jedince většinou allotriomorfně až laločnatě 
omezené, málo dle vertikální osy protáhlé až skoro isometrické. V pásmu 
vertikálním bývá tu a tam vývin idiomorfní, 19 ) s dokonale vyvinutými 
tvary b (0 «), a (co 0), m (co). Štěpnost dle m jest u diallagu dokonalejší 
nežli u hypersthenu; trhliny, jí svědčící, jsou rovné, ostré. Daleko však 
jemnější, při tom pak zcela rovné a ostré jsou trhliny, jež na příčných 
řezech jdou kolmo ku stopě roviny os optických, rozpolujíce úhel štěp¬ 
ných trhlin dle prismatu, sledují tedy rovinu a (oo 0). 
Velikost zrna u monoklinického pyroxenu jest obyčejně: 0-3—0-5 mm 
délky, 0*16—0*25 mm šířky. 
Hluboké choboty a zaoblené laloky svědčí o tom, že diallagy tábor¬ 
ského syenitu byly podrobeny — podobně jako předešlé součásti — 
resorpčním účinkům magmatu. 
Barva diallagu jest ve výbruse slabounce nazelenalá. Pleochroismu 
není. Velmi hojné jsou v diallagu tence lupenité vrostlice, jež uspo¬ 
řádány jsou do řad šikmých k ose vertikální. Vrostlice ty jsou barvy 
hnědavě narůžovělé a náležejí — podobně jak u hypersthenu — snad 
ilmenitu. 
Lom i dvojlom diallagu jest vysoký, na řezech dle & (0») y —ot =* 
= 0 026 (ze srovnání s křemenem). Zhášení na b (0 <») .= 42°. 
Lupének diallagu říznutý dle b, žíhán prudce nabývá temnější, na- 
hnědle zelenavé barvy, pleochroismus se však nedostavuje ani po intensiv¬ 
ním víceminutovém žíhám. 
tam, kdě tvoří (též pospolu s hypersthenem) shluky. 
IV. 
“) Zvláště 
