21 
mavo jest, že poměr součástí barevných tu bledým jest v podstatě stejný, 
jako v normálním syenitu, toliko biotitu ubylo ve prospěch pyroxenu. 
Pyroxen jest většinou hypersthen, tvořící nepříliš dokonalé, kratší 
či delší sloupečky, obyč. 0-2—04, zřídka 0-9 mm dlouhé a nejčastěji kolem 
01—0-2 mm široké; vrostlic lupenitých, příznačných pro hypersthen, 
nemá, jeví však velmi zřetelný pleochroismus v tonech výše zmíněných. 
Diallag má morfologické i fysikální vlastnosti podobné, jako v normálním 
syenitu. Tvoří zrna obyčejně kolem 0-4 mm, zřídka 1 mm veliká a 0-3—0-5 
mm široká, mnohočatným srůstem dle a (ooo) lamelovaná. 
Biotit jest ve dvojím vývinu; mladší, tvořící aggregáty, rostl též 
zde na útraty pyroxenu. 
Orthoklas tvoří zrna většinou drobná, mikroperthitického vývinu, 
přibližně isometrická, často s náběhem k rovnému omezení. Měrívá v prů¬ 
měru kolem 0-3—0-5 mm; řidší jsou lištovitá zrna, měřící až přes 1-5 mm 
délky. Plagioklasu jest málo, rovněž křemene. 
Vedle hojných tenkých rutilových jehlic nalézají se v této facii syeni- 
tové četná zrnka i krystalky rutilu. V propadajícím světle jest slabě prů¬ 
hledný, zřetelně ač nepříliš silně pleochroický. V řezech dle hlavní osy 
byla pozorována dle co žlutě červenohnědá až žlutavě rezivěhnědá barva, 
dle s červenohnědá až temně rezavěhnědá. Ve světle napadajícím vyka¬ 
zuje rutil lesk polokovový. Na příčných řezech větších krystalů lze 
pozorovati osu optickou. 
Krystaly mají podobu sloupců dlouze prismatických, omezených 
—jak na příčných řezech zřejmo — tvary m (<*>) a«(* 0), na konci pyra¬ 
midou. 35 ) Délka sloupečků bývá 0-3—0-6 mm, šířka 0-04—0-1 mm. Sloupce 
bývají napříč rozpukány, ba i přeraženy, části pak jich nedaleko sebe 
v zrnech živce uzavřeny; z toho lze souditi, že rozdrcení krystalů jest 
protoklastické, a nastalo v magmatu ve stavu již polotuhém. 
Rutil nalézá se uzavřen ve všech podstatných součástech, sám však 
uzavírá sloupečky apatitu. Nerost tento nutno tudíž považovati za starší 
vyloučeninu magmatickou. 
Na cestě z Makova do TřemeŠné nalezen v polním lomu syenit hrubo- 
zrnnější, nežli jest u papírny; živcové destičky vněm dosahují až 1 cm délky, 
biotit tvoří ojedinělé lupénky, nikoli plástvičky. V jednom lupénku biotitu 
nalezena byla ve výbruse zajímavá uzavřenina vejčitého tvaru, stýkající 
se na jedné straně s okolními součástmi; jest asi 0-5 mm dlouhá a 0 25 mm 
široká. Uzavřeními tvoří aggregát útvarů kulovitých až oválných, z nichž 
každý skládá se z velmi jemných vlákenek radiálně uspořádaných. Jeden 
z útvarů říznut jest centrálně, na něm pak lze pozorovati, že utvořil se 
kolem sloupku apatitového jako centra. Vlákna jedinců útvarů těch 
jsou tak jemná, že zhášení probíhá plynule celým útvarem. V řezech, 
M ) V jednom případě měřen byl úhel stran pyramidálního zakončení na 49" 
přibližně, což odpovídá základní deuteropyramidě t (01) (49° 58 vypoč.). 
IV. 
