Redukce kyselinou fosfornatou a fosfornatem sodnatým: Kyseliny fos- 
fornaté užili již Mu t hm ann a M a v rov (Z. i, anorg. ch. 13, 209, 
1896), aby z kyselých roztoků solí vizmutových sráželi kovový vizmut. 
Nám šlo však o to, studovati jak se budou chovati tuhé sloučeniny, zejména 
kysličník vizmutový k solím této kyseliny za vyšších teplot. Za tím účelem 
taven kysličník vizmutový s fosfomatanem sodnatým, jehož brán vždy 
značný přebytek a to větší než odpovídá molekulámému poměru 2 B % O z :, 
3 Na H t P O t . 
Fosfornatany jak známo při vyšší teplotě rozkládají se tak, 
že vzniká pyrofosforečnan dotyčného kovu a fosforovodík, který se na 
vzduchu zapaluje. Tento pak vyvolává redukci solí vizmutových. Průběh 
reakce samé tomu nasvědčuje. Neboť směs obou látek mírně zahřívána 
se s počátku nemění, až teprve dosáhne-li se rozkladné teploty fosfomatanu, 
masa najednou vzplane; reakce tato bývá velice prudká, neodstaví-li se 
ihned pramen tepelný. Masa nejprve nabíhá tmavě, šedne a ztuhne ko¬ 
nečně, při čemž počíná vývoj fosforovodíku. Unikající fosforovodík vzplane 
bílým plamenem a leckdy na okrajích tygle usazuje se červený fosfor. Ele¬ 
ment tento sám pak může ještě sloučeninu vizmutu redukovati. Redukcí 
vzniklý kov dostává se ve způsobě lesklého zrnka. Toto bylo horkou vodou 
vymyto a filtrát zkoušen, neobsahuje-li vizmutu. Ve všech případech se 
filtráty sirovodíkem barvily. Tedy ani tímto činidlem nedostávali jsme vý¬ 
sledky uspokojivé. Mimo to tyglíky porculánové při tavení tomto silně 
trpěly, takže i zde by se objevovaly nepříjemnosti vytýkané methodě 
Roseově. 
Redukce hydrazinkydrátem : Redukce Činidlem tímto prováděli jsme 
nejprve ve vodném prostředí pod tlakem ve skleněných baňkách Erlen- 
mayerových. Později přešli jsme k tyglíkům případně porculánovým 
miskám pro tavení užívaným a vařili jsme dotyčnou sloučeninu vizmutu 
s prodejným hydrazinhydrátem 50%ním na písečné lázni neb opatrně 
přímým plamenem na síťce. Výchozí látkou pro sloučeniny vizmutu byl 
nám kovový vizmut, z něhož rozpuštěním v kyselině dusičné a vypálením 
získaného dusičnanu připravovali jsme kysličník vizmutový anebo sražením 
připraveného nitrátového roztoku uhličitan, oxychlorid a siraík. Z připo¬ 
jené tabulky vysvítá, pokud hydrazinhydrát ve vodném prostředí redu¬ 
kuje roztok dusičnanu vizmutového. Postupováno tu tak, že do Erlen- 
mayerovy baňky odvážen kovový vizmut, rozpuštěn v kyselině dusičné, 
neutralisováno ammoniakem, až se vyloučil hydroxyd vizmutový, načež 
přidán chlorid ammonatý, jakožto elektrolyt, jimž vysolován koloidální 
vizmut a 5 cm 3 50%ního hydrazinhydrátu. Na to udržováno při tlaku kol 
5 atmosfér a teplotě as 145° C po 30 minut, v autoklávu. Vydedukovaný 
vizmut filtrován Goochovým tyglem, promýván studenou nebo teplou 
vodou do zmizení reakce hydrazinhydrátu a sušen v proudu kysličníku 
uhličitého, při teplotě 105® C. 
