39 
11. Chemický rozbor a diskusse provedená dle methody Rosen- 
buschovy, Loevinso n-L essingovy a Osannovy doka¬ 
zují příslušnost syenitu táborského i granodioritu dehetnického k mag¬ 
matům grano-dioritickým. Obě horniny ty dlužno považovati zabasičtější 
odštěpeniny magmatu středočeské žuly, jež jsou starší kyselých odštěpenin 
rázu apliticko-pegmatitického; žíly těchto prorážejí basiČtějšími typy, 
zvláště na Četných místech syenitu táborského. Příbuznost hornin těchto 
se žulou středočeskou dokumentuje zvláště pyroxen, v amfibol se měnící; 
na četných místech a v různých horninách středočeského massivu lze zjistiti 
příměs diopsidového resp. hypersthenového pyroxenu, amfibolové aggregáty 
pak amfibolických žul středočeských massivu zřejmě prozrazují, že z části 
děkují vznik svůj magmatické resorpci pyroxenu. 
V Praze v lednu 1915. 
Mineralogicko-petrografický ústav 
české university v Praze. 
VÝKLAD TABULKY. 
Obr. 1. Lupének biotitu ze syenitu táborského (šikmo říznutý), s otvory 
resorpci vyblodanými a pozdějším růstem opět zacelovanými. Zvětšení 39tinásobné. 
Obr. 2. Příčný průřez rostitým lupénkem biotitu ze syenitu táborského. 
Zvětšení 45tinásobné, 
Obr. 3. Vějířovitý aggregát mladšího biotitu ze syenitu táborského. Zvětšení 
47tinásobné. 
Obr. 4. Zrnko spinellové s věncem kelyfitickým ze syenitu táborského. 
Zvětšení 44tinásobné. 
Obr. 5. Krystal hypersthenu, stravovaný rostoucím aggregátem mladšího bio¬ 
titu ze syenitu z údolí potoka vlásenického (mezi Třemešnou a Mezdříčem). Zvětšení 
91tinásobné. 
Obr. 6. Zrno plagioklasu, plasticky zdeformované. Dvojčatné lamely dva¬ 
kráte ohnuty. Mezi X nikoly. Zvětšení 17tinásobné. 
