Význam čárkovaných veličin jest jednoduchý. Když ve vzorci pro 
rychlost Země zanedbávajíce hmotu Země proti hmotě Slunce položíme 
r — a = 1, obdržíme rychlost Země ve střední vzdálenosti od Slunce 
y ^ str. vzdál. 6 — © 
den střední 
= 29*606 km/sec. 
Jsou tedy čárkované veličiny (R' a v') vyjádřeny v jednotkách střední 
rychlosti Země, kdežto jednotkou pro r zůstává střední vzdálenost Země 
od Slunce. To jest pro konstrukci důležité, neboť takto vyjádřeny jsou 
R', v ' i r veličinami stejného řádu. 
Při konstrukci R‘ na základě formule (5) jest na závadu, že r se velmi 
málo liší od 1. Když dosadíme r = 1 -f- A a podržíme jen první mocninu 
A, obdržíme 
Tento vzorec jest pro konstrukci mnohem výhodnější než předešlý. 
Když známe R ’, najdeme snadno směr hlavní osy. Přihlížíme-li 
k výrazům (2) pro souřadnice bodu H, plyne z obr. 1., že 
sin TCH =sin 9. 
čili 
< TCH =<p. 
Poněvadž *$LTCH a TC ±PS, musí také HC IMS, 
neboť oba úhly jsou stejného smyslu. Tím jest dána konstrukce úhlu <p 
a tedy i směru hlavní osy. 
Směr pohybu meteoritu bývá udán souřadnicemi pravého radiantu. 
Budtež dány ekhptikální souřadnice pravého radiantu W (obr. 2.) 
* =r TQ, $ —QW. Délka Země v době, kdy meteorit ji potkal, budiž 
T Z = 180° + ©, když © jest délka Slunce. Poněvadž v rovině dráhy 
