meteoritu leží radiant. Země a Slunce, protíná rovina dráhy sféru v nej¬ 
větším kruhu Z' W Z. Oblouk W Z náleží středovému úhlu W S Z, který 
odpovídá úhlu WSM na obr. 1. Ale < W S M = T M S = <i»; jest 
tedy oblouk W Z — <];. Z W udává sklon dráhy k ekliptice i. 
Řešením pravoúhlého trojúhelníka sférického Z' Q W, jehož strana 
Z' Q = X — ©, Q W = p, W Z' = 180° — <}; a <£ Q Z' W = *, obdržíme 
základní rovnice: 
sin sin * = ±sin £') (I.) 
sin ty cos i = cos p sin (X — ©) (II.) 
cos ty = -cos Pcos (X-©) (III.) 
Poněvadž 4# pohybuje se v mezích 0° — 180° a cos p jest stále kladný, jest i 
v kvadrantu prvním pro X— © v mezích 0® — 180° a v kvadrantu druhém 
pro X — © v mezích 180°—360°. 
Konstrukce. 
a i můžeme sestroj iti na základě posledních formulí takto: 
Z bodu A (obr. 3.) naneseme libovolným směrem úsečku A B — 1 
a sestrojíme při ní úhel p. S bodu B spustíme kolmici na druhé rameno 
do C. Jest pak AC — cos p, C B = sin p. Při kratším rameni úhlu p se¬ 
strojíme úhel X — ©, na jehož druhé rameno promítneme bod C do D, 
takže jest AZ> = cos p cos (X — ©) a WČ = cos p sin (X — ©). Nad A D se¬ 
strojíme pravoúhlý trojúhelník A D E o přeponě A E — 1, jehož odvěsnu 
D E = sin ty uděláme přeponou v pravoúhlém trojúhelníku DCF. Jest 
pak dle formulí (II.) a (III.) pro 
‘) Znaménko -j- pro kladnou šířku radiantu p, — pro zápornou. 
VII. 
