na stěnách trubice. Jakmile v oscillatoru přeskočí jiskra a počne výboj, 
vyrovnávají se i náboje, na stěnách trubice indukované, periodicky; jsou 
to patrně vlastní kmity trubice. Tyto kmity podle toho, co bylo dříve 
řečeno, jsou málo tlumené, kdežto kmity oscillatoru mají veliký útlum 
a brzo zaniknou. Tím lze pochopiti, že účinek těchto vlastních kmitů 
trubice převládne nad kmity oscillatoru. Je to tedy zjev jaksi analogický 
mnohonásobné resonanci, pozorované Sarasinem a de la Rivem.' Weber 
nalezl, že perioda r vlastních kmitů trubice o poloměru r je dána rovnicí 
kdež J» je první Besselova funkce řádu n-tého a J n ' její první derivace, 
c rychlost světla ve vakuu (vzduchu), takže ct = A 0 značí délku vlny 
ve vzduchu odpovídající periodě x. Měření Quincke-ovou interferenční 
trubicí dávají ovšem délku vlny v trubici ; dá se však předpokládati, že 
tato délka se nebude valně lišiti od Žq, aspoň pokud nejde o trubice průřezu 
velmi malého. Rád n Besselovy funkce může nabýti všedi hodnot od nuly 
až do nekonečna; hodnota n — 0 odpovídá případu, kdy je symmetrie kol 
osy válce. Poněvadž J 0 ' (x) = — J x (x), při čemž stále i v dalším bude 
znamenati J n ' derivaci dle argumentu, možno rovnici (1) pro n = 0 psáti 
Kořeny její jsou 
r — 3*83, 7*02,... 
"0 
z čehož plyne 
X 0 = 1-64 r, 0-89 r, . . . 
vynecháme-li kořen nula, jemuž odpovídá il 0 nekonečně vehké. 
První případ asymmetrický nastane pro n — 1. Pak jest 
'* (£')-* 
Kořeny této rovnice jsou 
r = 1*84, 5-33_ 
dávají tedy délku vlny 
lo = 3*415 r, 1*179 r, . .. 
Weberova měření týkají se tohoto kmitu a byla vykonána s trubid 
poloměru r = 3 cm, 1*5 cm. Těmto hodnotám odpovídají' délky vlny 
A 0 - 10-245 cm, 3 537 cm, . .. resp A 0 = 5‘122 cm, l‘768cm .. . 
IX. 
