dajícími sobě buňkami, referent dobře nesledoval. Míst, kde skutečný 
srůst mezi oběma polovinami se udál, bylo vždy velmi málo a roz¬ 
prostírala se vždy jen na několik čtverečných milimetrů. Jak pak 
z předeslaného přehledu vysvítá, několik exemplárů vůbec nesrostlo. 
Jest však velice pravděpodobno, že příčinou toho bylo to, že užité 
řepy překročily již věk, ve kterém lze příměti větší množství kambií 
k intensivnějšímu srůstu. To mohlo býti také příčinou, že „virus" 
panašování nerozšířil se z transplantátu do podložky, takže v tom 
ohledu je nutno vykonati ještě další pokusy. Pravděpodobnější ovšem je, 
že „virus" transplantací vůbec nelze rozšířiti. Od dalších pokusů se srost¬ 
lými řepami, při nichž měla místa srůstu býti rozříznuta za tím účelem, 
aby se na nich vyvinuly adventivní pupeny sestávající z pletiv obou spo¬ 
jených individuí, tedy prýty chimérické, upuštěno z toho důvodu, že 
srůst i tenkráte, když se udál v hlavách obou polovin řepných, lokali- 
sován příliš nízko, než aby mohlo býti očekáváno, že -vytvoří se v místech 
těch pupeny. 
Někdy počaly na kouscích panašovaných, jež byly spojeny s nor¬ 
málními, rašiti listy zelené. To dálo se nezávisle od toho, zda srůst nastal 
či-li nic. Je patrno, že sezelenání bylo podmíněno týmiž příčinami, jež 
vybavily tento zjev po přesazení řep. 
Z minerálních látek, od nichž mohl býti očekáván účinek nějaký 
na panašování řep, užito síranu železnatého. Známť jest dobře účinek 
této látky na rostliny vápnem chlorotické, při čemž se vykládá, že stimu¬ 
lována jest jím tvorba chlorofyllu. Na druhé straně jest ale též dobrým 
prostředkem fungicidním a jako takového jest ho hojně ve fytopatho- 
logii užíváno. Poněvadž, jak již několikráte bylo řečeno, referentovi 
nezdají se dosavadní zprávy o panašování postačitelnými k tomu, aby 
vylučována byla možnost spolupůsobení nějakého mikroorganismu i při 
panašování neinfekčním, mohl býti očekáván nějaký účinek od látky, 
jejíž působení na rostliny je víceznačné. Byly tedy přímo s pole tři řepy 
albikátně panašované 15. VIII. 1913 přesazeny na záhon u skleníka, k ně¬ 
muž postupně přidáváno 800 g FeS0 4 . 12. X; bylo shledáno, že jeden 
exemplář má listy úplně zelené (vegetační vrchol jeho byl slabý, i ztratilo 
se asi panašování nepříliš intensivní pouhým přesazením), druhé dva pak 
oba jednu polovinu vegetačního vrcholu bíle panašovanou. Oba exemp¬ 
láře umístěny na to ve studeném skleníku, přeneseny do květináčů objemu 
asi 2^4 1; do každého přidáno postupně 500 g skalice zelené, množství 
tedy více než dostatečné. 5. XI. 1913 bylo shledáno, že 
č. 1. mělo 11 listů, jež byly krásně bíle panašované, a sice po určité 
části čepele a 1 list úplně zelený. 2. IV. 1914 nalezeny 3 listy čistě bílé, 
ostatní kropenaté; v celku na jedné straně exempláře převládá běl, na 
druhé zeleň. 
č. 2. při přesazení do skleníku mělo 7 větších listů bíle panašova¬ 
ných, 2 zelené. 2. IV. má 14 listů úplně bílých, 1 list zelený s krajem 
