ROČNÍK XXIV. 
TRIDA II. 
ČÍSLO 46. 
Nástin tektoniky Třemošenského pohoří mezi 
Strašicemi a Rokycany. 
Napsal 
Cyril r. Purkyně. 
(Věnováno prof. dru Karlu Vrboví.) 
(S mapkou 1 ) a 1 obr. v textu.) 
Předloženo dne 11. listopadu 1916 
Třemošenské pohoří [1], rozsáhlá a nejvyššf část Brd, roz¬ 
kládající se mezi Rokycany, Rožmitálem, Příbramí 
a Jincemi, skládá se skoro výhradně z křemitých slepenců a 
drob, jež J. Krejčí [2] uvádí jako třemošenské slepence 
(Barrandova Et. B z části, příbramské droby u Li- 
polda [3]). Část Třemošenského pohoří, o které jedná tato 
studie, jest nejzápadnější celého pohoří, a jest zhruba omezena na 
jihu a západě údolím Padrťského potoka, na severu údolím 
Boreckého potoka, na východě pak tvoří slepencový chobot 
mezi Strašicemi a Medovým Újezdem směrem k Chez- 
novicům. Šířka zkoumaného území, nehledíme-li kVydřiduchu 
a Chlumu, jest jen asi 5 km., t. j. asi pětina největší šířky veškerého 
pohoří, ale přes to lze míti za to, že jsou tektonické poměry největší části 
Třemošenského pohoří, zvláště v části západní, nejspíše 
obdobné s těmi, jaké autor shledal v tomto menším, přiloženou mapkou 
zobrazeném, dílu. Předem lze říci, že se obraz náš v mnohem shoduje 
s tím, co první pověděl J. Krejčí [2] o tektonice Tremošen- 
úkladem přiložené mapky není podrobné geologické mapováni Vy¬ 
nechány jsou veškeré uloženiny svahové, uloženiny dilnviainí a alluvialní. Ohrani¬ 
čení útvarů a souvrství jest namnoze jen přibližné. 
XLVI. 
