licích, jaké tam jsou odkryty, ač nelze pochybovati, že jsou jejich výchozy 
tu a tam zakryty sutí a j. svahovými uloženinami. 
Krušnohorské vrstvy (Dáfi) následuji po „t ř e mo še n ský ch 
s 1 e p e n c i c h“ bez patrné diskordance. Lze to zvlášť dobře viděti v pro- 
lUu v obci Medovém Újezdě. Ve Ždáru jest sice úhel sklonu 
Krušnohorských drob a slepenců v lomech na j. z, výběžku 
té hory menší, než úhel sklonu t řemošen s kých slepen ců při 
vrcholu, ležícím sev. východně od lomů těch, avšak směr vrstev jest shodný 
takže tu lze spíše vysvětlit! rozdíly v úklonu vlivem dislokace nebo jako 
uhly sklonu původní synklinály, jež byly třeba později vyzvednutím 
vrstev zvětšeny. 
Krušnohorské vrstvy liší se petrograficky velmi nápadně od 
® P e n c u t ř e m o š e n s k ý c h“; slepence i droby jsou všeobecně 
měkči, snadněji zvětratelné, vedle valounků a zrnek křemenných a buliž- 
níkových objevují se zřídka valouny porfyrové a zhusta rozložené úlomky 
portýru, jež tvořívají v slepencovitých drobách zelenavé skvrny, zvláště 
nápadné, když jest hornina barvy rudé. Často jsou zelené zplodiny rozkladu 
portýrových úlomků v drobách tak hojny, že jsou příčinou její zelenavé 
barvy. Hojné diffuse železité„zbarvující droby i slepence veskrze neb jen 
v soustředných pruzích, a v různých skvrnách, odbarvování rudých drob 
a slepenců od mezer vrstevných a různých prasklin, jímž se vybavuje 
barva zelená, různé zbarvení křemenů v slepencích a výskyt valounků 
jen roztroušených neb v podobě jednoduchých vrstviček v drobách jsou 
příčinou značné pestrosti a rozmanitosti vzhledu hornin vrstev těch jak 
lze se výborně přesvědčiti na př. v lomech ve Ždáru, v Med. Újezdě, 
zvláště pak po dešti na deskách rokycanských chodníků, jež pocházejí 
ze Ždáru. Ve svrchnějších polohách bývají horniny břidličné, a to 
drobovité a hlinité břidlice, barvy rudé, světle zelené neb žlutozelené 
zhusta též pestré, s nimiž se objevují slabé vrstvy 1 i m o n i t u, jenž 
býval na četných místech dobýván, jak tomu svědčí staré jámy a haldy 
na Kotlů jižně Rokycan [8] av oboru naší mapky na Hradišti 
u Med. Újezda v nadloží porfyrového lože, v lese vých. có 508 mezi 
Ostrým vrchem a Medovým Újezdem, mezi Pískovým 
vrchema silnicí holoubkovsko-strašickou (jižně algonkického ostrůvku) 
ajv polích mezi hřebenem Čihu a Hůrkami. Polohu vrstev dp 
v oboru mapky bylo možno přímo zjistiti ve Ždáru, na Chlumu, 
u Med. Újezda;u Hůrek udává L i p o 1 d [3] směr. sev.-vých. 
s jiho-vých. sklonem 30®, což souhlasí s polohou třemošenských 
slepenců na Čihu. Též výskyt typických rohovců v materiálu 
hald na dvou místech (sev. Pískového vrchu av Hoškovině) 
přispěl k důkazu, že tam byla dobývána ruda Krušnohorských 
vrstev. 
Mocnými a rozsáhlými svahovými uloženinami, sutí a hlinami a lesní 
vegetací, jest d^ct v nadloží třemošenských slepenců zajisté 
XLVI. 
