6 
na četných místech zcela zakryto; proto jsou též naší mapce jeho ohra¬ 
ničení velmi neurčitá. 
Poríyry a jejich poměr k vrstvám Třemošenským a Krušnohorským. 
Nutno tu rozeznávati dva druhy vyvření portýrových. K prvému 
patří v oboru naší mapy Chlum, Vy dři duch a Hradiště 
u Medového Újezd a. Jsou to effusivní tělesa, uložená mezi 
vrstvami Tremošenskými a Krušnohorskými, tedy po- 
krovy po případě proudy porfyrové mladší oněch, starší těchto. Je 
nepochybno, že se zplodiny mechanického i chemického Větrání těchto 
porfyrů smísily s uloženinami vrstev Krušnohorských, majíce 
v nich tedy takový význam jako součástky žul neb jiných hornin podob¬ 
ného nerostného složení v arkosách. 
Kdežto v Chlumu jest odkryto jen těleso porfyrové a na něm 
antiklinálně ležící vrstvy Krušnohorské, spatřujeme na Vydři- 
duchu třemošenské slepence a porfyr na nich ležící, nikoli též nadložní 
vrstvy i x a. (Profil I.) Třetí podobný výskyt jev Hradišti u Me¬ 
dového Újezda (Prof. II.), kde jest patrný vzájemný poměr sle¬ 
penců třemošenských, porfyru i Krušnohorských vrstev, neboť jsou tam 
v šířce pouhých několika set metrů odkryta obě souvrství i lože porfyrové. 
Kde leží basální slepence Krušnohorských vrstev přímo 
na Třemošenských slepencích neb jich ekvivalentech, jako 
n. př. v Medovém Újezdě (v obci samé), není patrné diskordance, 
avšak kde na erodovaném povrchu portýrových loží spočinuly vrstvy 
Krušnohorské, musela nutně nastati diskordance mezi nimi a spod- 
ráj 11 * Tremošenskými slepenci, ale přímo měřiti ji není možné 
v žádném z uvedených tří příkladů. V jižním svahu Hradiště uMed. 
Újezda leží nad Třemošenskými slepenci hnědorudé pískovce 
a nad těmi teprve lože porfyrové a vrstvy Krušnohorské; patří-li 
pískovce ty ještě k slepencům Třemošenským či již k c^ol, těžko 
rozhodnouti, spíše bych soudil, že k prvým. 
Druhý způsob portýrových vyvření jsou výskyty horniny té ve 
Zdáru a sousední Kouklově hoře, Konesově vrchu 
a Vysokých lávkách. Jsou to patrně vesměs porfyry intrusivní, 
a to ve Zďá ru dvě mocnější žíly v části východní a jedna při lomech 
na straně jiho-východní. 
V Kouklově hoře souvisejí patrně žíly porfýrové, jichž 
vymezení v zalesněném terénu bylo vůbec nesnadné, s žilami žcfárskými 
a snad i s porfyrem na záp. úpatí Vysokých lávek. Na Kone¬ 
sově vrchu tvoří porfyr hřbet; zde není žilná povaha porfyru zjištěna 
nad veškerupochybu, aě by v případě výlevné povahy nutno bylo v nadloží 
očekávali Krušnohorské droby, nikoli Třemošenské 
slepence, jež tam vskutku jsou. 
Žíly tyto jsou v ohledu tektoniky bezvýznamný, neboť nemělo 
jejich vyvření žádného vlivu na polohu vrstev slepencových, jak viděti 
XLVI. 
