východní směr slepencových vrstev a sklon jihovýchodní, u těchto týž 
směr, avšak sklon opáčný, sevorozápadní, 
V žádném místě celého území, v němž json slepence jakkoli odkryty, 
nelze pozorovati sebe menšího prohnutí vrstev, jež by dovolovalo přímo 
souditi na zvrásnění Třemošenských slepenců, a přec, pozorujíce polohu 
jejich v obou údolí strašicko-dobřívské doprovázejících řetězech, těžko si 
můžeme původ tektoniky té představiti jinak, než jako velmi nízkou vrásu 
[4, 6] směru jz.-sv., jejíž, křídla, i když vrása v ose koryta a sedla byla 
rozlomena a pak dalším tlakem ještě zvýšena, zůstala v málo změněné 
původní poloze. Prochází tedy osou údolí poruchová čára, kterou, poněvadž 
vrstvy slepencové na obou stranách nejeví patrného vertikálního 
zvýšení neb snížení, z něhož by bylo možno souditi na vržení neb přešinutí, 
lze dobře nazvati zlomem. Je samozřejmo, že „zlom" ten není zjevem 
jednoduchým, že jsou vrstvy podél čáry zlomové prostoupeny hustšími 
sítěmi diaklas i menších dislokac, i že jsou místy rozdrceny, jak lze pozo¬ 
rovati na pr. v lomech záp. Strašíc (j. cóty 494). U S t r a š i c, kde se 
údolí směrem východním silně rozšiřuje, vniká zlom ten (zlom vrchu 
Ostrýho 1 ) dle J. Krejčího) do sníženiny, vyplněné mladšími vrstvami 
etážeZ)„t.j.vrstvami Osecko-Kváňskými dtf, Komárovskými 
, Krušnohorskými d x ot, pod nimiž teprve ve značné hloubce 
leží Třemošenské slepence; jest to západní část rozsáhlejší 
tektonické propadliny, omezené oproti Třemošenskýmslepencům 
dislokačními plochami, po nichž bez pochyby stupňovitě se událo pokles¬ 
nutí jmenovaných mladších vrstev, druhdy slepence všude pokrývajícících, 
do nižší úrovně. Tento pokles širokého pruhu Třemošenských sle¬ 
penců s nadložními vrstvami jest zjevem velmi komplikovaným; v celku 
událo se snížení po plochách dislokačních asi takového směru, jak na¬ 
značeno východně Vlče a Mlýnského vrchu a jižně hřbetů Bílá 
skála-Ostrý, avšak uvnitř byly hornickým dobýváním železných 
rud pásma d$ zjištěny na př. též dislokace směru sz.—jz.. a sklonu jz. 
i opáčného po nichž se událo vržení ložiska rudného od jedné dislokační 
plochy ke druhé, při nevelké vzdálenosti obou, až o 75 m. [3]. 
Jižně čáry Př e v áže ní-M 1 ýn s ký vrch chybějí dosud 
vlastní pozorování, takže nemohu odpověděti na otázku, možno-li v tom 
směru doplniti slepencové vrstvy na Převážení, Vlči a Mlýn¬ 
ském vrchu v antiklinálu. 
Jako na východě u Strašíc, vchází „zlom hory Ostrého" 
na západě u Dobříva v rozšířené údolí Padrťského potoka 
a do něho v místech těch ústícího Skořického potoka, ježzdeoba 
sledují dislokační plochy směru vjv.-zsz. a ssv.-jjz., po nichž se událo 
snížení, jež jest na západě vyplněno kamenouhelnou Mirošovskou pánví. 
*) Nazvaný tak dle vrchu Ostrý nad Felbabkou v Hořovicku. 
XLVI. 
