jejíž podloží tvoří Příbramské droby shodné s oněmi jako 
na sousedním Záborčí a Převážení, a snad též Krušno¬ 
horské vrstvy d x ci. Na jihu jest hranicí pánve té dislokace směru 
zsz.-vj v., jež jest zároveň jižní hranicí Tíemošenských sle¬ 
penců resp. Příbramských drob; na sev. a záp. leží pánev na 
těchto horninách, z části též se dotýká buližníkových suků algonkických. 
Nad Třemošenskými slepenci sev. záp. Mirošovské 
pánve byly též odkryty vrstvy d$ (u sv. Jakuba; naleziště 
trilobita Harpides Grimmi Bar.), jsouce patrně též dislokovány v nižší 
úroveň. U Nové Hutě aKocandy otvírá se rozsáhlý úval Ro¬ 
ky canský, též vyplněný vrstvami pásem d x y a dfi, jenž povstal 
snížením těch a ovšem i podložních vrstev dle dislokačních ploch směru 
záp.-vých. (severně Kotle) s.-j. a jz.-sv. (západně Ždáru a Hrá¬ 
deckého vrchu); další dislokace směru s.-j. neb sz.-jv. oddělují 
mladší břidlice pásem dfi a d,y u Svejkovic a Volduch od 
orografirky výše ležících Tíemošenských slepenců na Vy¬ 
dři duchu a Krušnohorských vrstev na Chlumu. 
Ze jsou tektomcké poměry této v hlubší úrovně dislokované krajiny velmi 
komplikované, svědčí pozorování polohy vrstev Osecko-kváňských 
•£ T) neb0 Komárovských (dfi) u Kamenného Ojezda, 
Rokycan, Bořku, Svejkovic, Volduch a j„ jichž směry 
se zhusta napadně mění v bodech nepatrně od sebe vzdálených, dokazujíce, 
že 1 zde jsou souvrství kambricko-spodnosilurská hojnými dislo ka c emi 
rozíleněna v mosaiku ker rozmanité polohy. Poměry takové, ne-li ještě 
složitější, lze pozorovati ještě dále na sever v mohutné kvarcitové (Dd 2 ) 
mase Radče a přilehlých kopců. Z této rozsáhlé tektonické deprese 
vycházejí poruchové pruhy, mezi Chlumem a Vydřiduchem, 
v Holoubkovském údolí směru sev. východního, mezi Ž d árem. 
a Cihem u Hůrek směru východního. V propadlém pásu mezi 
Chlumem a Vydřiduchem byla dobýváním železných rud 
(doly v Ouzkém) zjištěna ložiska směru sz.-jv. a sklonu jz. i sv.; vi¬ 
díme tu tedy, vzhledem k poloze vrstev v obou kopcích, že pruh sám, jsa 
omezen dislokacemi směru sv., je najisto též prostoupen dislokacemi 
příčnými. Poruchový pruh v údolí Holoubkovském jest z po¬ 
čátku uzši, dislokačmmi plochami směru sv. omezená propadlina, která 
se dále k sv. a od Holoubkova směrem východním rozšiřuje v roz¬ 
sáhlou pokleslou oblast mezi Mýtem, Olešnou a dále k jz. u Ten 
a Strašíc. Jest zajímavo, že jen v mezích této pokleslé oblasti a to 
v Medovém Újezdě vrstvy Krušnohorské djt i spod¬ 
nější křemencové droby a břidlice stupně Třemošenských sle¬ 
penců a u Olešné vrstvy Krušnohorské nalézáme zvrás- 
něné, avšak rozpětí vrás jest tu poměrně malé, takže lze si tu spíše předsta- 
viti jejich vznik tlakem na boky klesající klínovité kry, než původním 
horotvorným tlakem. 
XLVI. 
