LITERATURA. 
1. Zemský inženýr Jirásek uvádí již r. 1786 pojmenování „Třemošensty 
les pro lesnaté pohoří mezi Rokycany, Příbramí, Rožmitálem. ( Versuch uber die 
Nafurgeschichte einiger im Berauner Kreise gelegenen Kameral Herrsckaften, besonders 
Zbirow, Tocznik und Kčnigshof und der anliegenden im Pilsner Kreise gelegenen 
Herrsckaften Mirčschau und Wosek . . . Abh. d. Bohm. Gesellsch d Wiss auf 
d. J. 1786. 
2. Krejčí, J.-Feistmantel, K. Orographisch-tektonische V ber šicht des 
Silurgebietes im mittleren Bóhmen. Archiv f. die naturwiss. Landesdurchforschung 
Bohmens. Prag, 1885. České vydání z r. 1890. 
3. L i p o 1 d, M. V. Die Eisensteinlager der silurischen Grauwackenformation 
m Bohmen. Jahrb. d. k. k. geol. R.-Anst. 1863. 
4. Purkyně, Cyr. r. Kamenouhelné pánve u Mirošova a Skořice a jejich 
nej bližší okolí. Část I. Geologie. Část II. Příspěvek k morfologii Brd. Rozpr. čes. 
akad. 1904. 
1884 5 Kre Í čí > J- Brda > P° hoH středočeské. Nástin orograficko-geologický. Květy, 
6. Suess, Fr. E. Bau und Bild der bóhmischen Masse. Wien-Prag. 1903. 
7. Pošepný, Fr. Beitrag zur Kenntnis der montangeologiscken Verhált- 
nisse von Příbram. Archiv f. prakt. geol. 1895. 
8. Purkyně, C. r. Kambrium mezi Plzencem a Ždárem u Rokycan. Sbor. 
měst. hist. musea v Plzni, III. 1914. 
Oprava. V mapce stůj záp. Strašíc 404 místo 646. 
XLVI. 
