Cytologie rostlin panašovaných. 
Mohlo by se zdáti podivným, že dosud není obsáhlých publikaci 
o cytologii panašovaných rostlin. Vždyť mohly by právě nálezy cytolo- 
gické poskytnouti solidní basi pro experimentální práce, jimiž by pnčina 
tohoto abnormiúho zjevu byla dokázána. Neboť experimentování o věci 
velmi záhadné může sice přispěti k objasnění a prače Corre ^ 
s o v v Baurovy i jiných autorů vskutku neobyčejně obohatily naše 
vědomosti o těchto zjevech, také experimentu bude příslušet! poslední 
slovo v těchto otázkách, ale jako při jiných problémech tak ani zde nemelo 
by býti cytologie tak pomíjeno, jako dosud se děje. Nicméně vysvětlitelný 
tento stav věcí je a sotva jiná jest jeho příčina než obtížnost, s jatou se po¬ 
tkává cytologické studium i jiných podobných abnormmch zjevu. V každém 
případě zdálo se referentovi povinností, když podjal se studia panašovaných 
rostlin, informovati se co možná nejpodrobněji o všech mikrostrukturach, 
jež vyskýtají se v protoplastech panašovaných. Studia tato nepovažuje 
za ukončená sdělením dat, jež budou v následujících řádcích uvedena; 
a sice z toho důvodu nikoli, že vyčerpávající a příliš mnoho času zabí¬ 
rající pozorování mikroskopická dovolila mu toliko o určitém matenalu 
se informovati. Na druhé straně však se domnívá, že resultaty, Jichž bylo 
dosaženo, jsou plně závažné pro konečné rozluštění otázky, která jest to 
příčina, jež způsobuje panašování neinfekční. Při tom připomíná jiz na 
tomto místě, že i kdyby se podařilo stanovití chemickou konstituci „viru , 
jenž způsobuje abnormní zabarvení chloroplastů na pr. abutilonovych 
že nemusilo by to znamenati rozluštění pravé příčiny této nemoci, pravě 
tak nikoh, jako na př. toxin tetanový není sám příčinou ztmutí šije, nýbrž 
bakterium, jež jej produkuje. 
Pro dvě různá nazírání mohla by býti východiskem data cytolo- 
eická v otázce naší. Mohlo by především uvažováno býti o tom, zda z ně¬ 
jakých mechanických příčin (na př. abnormním dělením buněčným, jak 
vyldádá Ternetzová pro albikátní Eugleny), nemohly buňky ve¬ 
getačního vrcholu pozbývati svých chloroplastů tak, že jejich descendenti 
hyh by pak těchto tělísek prosti. Proti tomuto výkladu svědčí, že valna 
většina panašovaných rosthn chloroplasty má, dále pak některe vlastnosti 
chloroplastů, jak budou ještě vylíčeny později. Také však pro druhou 
možnost, dle níž by příčinou zjevu panašovacího byla jakasi latka, mohly 
by cytologické poznatky přinésti cenný materiál. Tenkráte totiž, kdyby 
nalezeny byly na př. velmi lokalisované určité změny v protoplastech 
a kdyby vysledována byla souvislost s nějakým mikroskopickým centrem, 
od něhož by změny tyto vycházely. 
Jak pochopitelno, nehodí se všecky rostliny k cytologickým studiím 
o panašování. Některé z toho důvodu, že elementy jich jsou příliš male. 
Tak na př. shledáno to bylo pro Abutilony, u nichž všecka studia referen¬ 
tova skončila dosud bezvýsledně. Ne o mnoho lepším jest také panašo- 
