váná Brassica. Jiné objekty nehodí se zase k pozorování in vivo proto, 
že při řezání velmi značně se porušují; již jakost blan buněčných zdá se 
při tom hráti jakousi úlohu. Poměrně dobrým objektem je albikátní 
řepa. Také Sambucus canadensis s aureovými listy a Farfugium gigan- 
teurn (materiál byl fixován v botanickém ústavu státních institutů v Ham¬ 
burku za letního pobytu referentova 1913 v tomto místě) poskytly řadu dat. 
Mimo to zkoumáno ještě několik jiných objektů, nicméně však více jen za 
tím účelem, aby se informoval referent o tom, zda již při předběžném 
pozorování nebudou snad nalezeny věci, jež by nasvědčovaly jiné povaze 
našeho zjevu u těchto rostlin. 
Fixačním mediem pro mikrotomové zkoumání byl „Flemming" 
a Němcova tekutina. Pozorování za živa dála se ve vodě destilované 
a sice co možná rychle, aby struktury protoplastů se příliš nepozměnily. 
Slabě působivých osmotických medií (cukrových atd.) k pozorování za 
živa nebylo užíváno z toho důvodu, že mnoho normálních struktur mohlo 
nabýti jich působením jiného vzhledu. Aby však artefakty vznikající 
působením vody na př. na chloroplasty nebyly mylně vykládány, byly 
vždy srovnávány řezy živé s fixovanými. Poněvadž K i t e *) udává, 
že tak zv. Janusova zeleň barví in vivo chromosomy, bylo zkoušeno, zda 
nebyly by pomocí ní učiněny některé součásti panašovaných protoplastů 
zřetelnějšími. Za tím účelem byly barveny velmi tenké a opatrně zhoto¬ 
vené řezy, aby buňky jejich nebyly porušeny, zředěnou touto zelení pod 
vodní vývěvou. Zředěná methylenová modř barvila leukoplasty — chloro¬ 
plasty, i užíváno jí samotné, po případě ve směsi s Janusovou zelení. 
O jiných vitálních barvivech, jichž užito, bude učiněna zmínka během 
práce. 
Velmi mnoho pozorování bylo učiněno na panašované řepě, s níž 
vykonány vylíčené již pokusy. Buňky její nechovají větší množství 
Škrobu nebo jiných látek, jež buďto zbarvujíce se nebo zabraňujíce pro- 
niknouti barvivům dále mohly býti zdrojem pozorovacích chyb; mimo to 
jsou poměrně resistentní, takže lze delší Čas je pozorovat! za živa. Z té 
příčiny kontrolovány byly často nálezy, jež učiněny byly na jiném ma¬ 
teriálu, na preparátech z řepy. Řezy konány vždy z materiálu čerstvého, 
často přímo po přinešení exempláru z přírody do laboratoře. Jinak kulti¬ 
vovány řepy ve skleníku a odnímány jim jednotlivé listy k pozorování. 
Exempláry vegetovaly zde velmi pěkně, vzhled listů byl úplně normální 
a kulturou nepozměněný („nevytažený"). I bylo velkou výhodou, že skýtaly 
neustále po celý rok vždy čerstvý materiál, listy mladé i starší i různého 
stupně panašování. Obyčejný preparát z dospělého, čerstvého albikátního 
listu řepného za živa i bez barvení nejeví mnoho zvláštních podrobností. 
Buňky veliké, obyčejné tlouštky ve stěnách, mají obsah dosti chudý. Pře- 
l ) O. J. K i t e et R. Chambers, Vítal Staining of Chromosomes and 
the function and Structure of the nucles. (Science, XXXV, 1912, pg. 640.) 
