zíme hojně chloroplastů, jež jsou buď úplně rozpadlé v zrnitou a skoro až 
kašovitou hmotu nebo degenerují všemi mody od intaktních plastidů 
počínajíc. (10, 12)- 1 ) Faktum toto mluví rozhodně proti tomu, že by albi- 
kátní části listů Brassikových mohly povstati dělením buněk, jichž ma¬ 
teřské protoplasty by byly pozbyly nějakým mechanickým způsobem pla¬ 
stidů. Naopak, rozpadávání se chloroplastů činí spíše dojem, jakoby byly 
„rozežírány". Že nejsou tyto pochody vyvolávány vodou" ani „vitálními" 
barvivý, vysvítá z toho, že také na preparátech fixovaných a mikro¬ 
tomovými methodami zpracovaných lze pozorovati tutéž degeneraci. 
Jinak objevují se ovšem v této zóně také chloroplasty velké, jež máji 
obrysy hladké a strukturu jemně granulovanou. V listech dospělých, 
které byly skoro úplně zelené, pozorováno opět hojně tělísek, jež se od¬ 
štěpovala od chloroplastů. (13). Byla opět i zde oválná, protáhlá, ku¬ 
lovitá i diplokokkovitá, tyčinkovitá i rozvětvená. Bylo místy zřejmě 
viděti, kterak se odlupují od zašpičatělého konce chloroplastu (13b, chl). 
Barva jejich byla světle zelená, téhož tonu jako barva celého chloroplastu. 
M l m< í to shledáno u této rostliny velké množství v albikátních buňkách 
telisek, jež odpovídají ve všem tuhým, „bakteroidovitým" korpuskulím, 
3 ak byla popsána pro řepu. (11). Jest je viděti již bez barviva, nejlépe 
však, nechaji-h se listy asi % hod. v dosti koncentrované Janusové zeleni. 
Než nebarví se zde všecka tělíska stejnoměrně a také ne vždy intensivně. 
Temer jistým prostředkem k dokázání jich jest však modř „Viktoria", 
jak ji užívají bakteriologové. Jest jen potřebí připraviti koncentrovaný 
roztok její v horké vodě (alkoholická „Viktoria" vypadávala by přirozeně 
pn tom, jak by se zřeďovala vodou nebo šťávou buněčnou). Jestliže se 
r z Brasstk y vloží asi na 5 minut do vody, aby rozpustil se v ní sliz, 
ktepr dostane se na řezné plochy, a na to do kapky vodní přenese trochu 
Viktorie tak, aby povstala prostředně silná její koncentrace, tu pronikne 
rycMe modř pletivy a vpije se v elementy, jež bychom mohli zváti „chro- 
michemi . Objeví se temně-fialově modře zabarvená tělíska, někdy iemně 
tyčinkovitá, většinou však jakoby kouskovitá, jednoduchá, slabě vět- 
vuta, slabě zkroucená, rozsochatá, protažená téměř provázkovitě atd. (11) 
Vehm význačno je pro albikátní Brassicu, že objevují se nikoli soldám^ 
n ^ brZ ^ 3 ^ a ! tě]1 xx sdniŽena ve shluk y eet ^h „individuí", ba i při celé 
jedne stěně buněčné mohou býtí rozložena ve plasmě (11). Kdo libuje 
ilh t0mU ^ P ° raděno ’ ab y Použil ku zbarvení 
jich slabší spíše nezlí koncentrované směsi eosinu vodního a Janusové 
želem (přirozeně musí býti směs tato připravována velmi opatrně, aby 
nepovstdy sraženiny; evakuace, barvení y 2 -l hod.). Pak objeví se na 
pu buněk, v mchž mc jiného není zbarveno, v krásném temně modrém 
T ' velmi distinktně se od nezbarveuého okolí od- 
razejicich ( 12). Nejmteressantnějším je, že často tvoří celé sítě, sestávající. 
*) ve „Vysvětlení vyobrazení." 
