z velmi jemných „bakteroidů", jež jsou uloženy v pokožní vrstvičce plas- 
matické. Některá individua nebývají příliš husté konsistence, i barví se 
jen slaběji. Také v preparátech mikrotomových lze zastihnouti podobné 
chromidie. Barví se zde Heidenhainem, nejlépe však ku podivu S-fuch- 
sinem. Nejlépe vynikají, jestliže podbarví se plasma, sliz a jiné součástky 
plasmy gentianou (12 hodin), načež stačí ku barvení jich 6 hodin fuchsinu. 
Konstantnost, s jakou se u panašované Brassiky tyto „chromidie" 
vyskytovaly, přiměla referenta k tomu, aby hledal, zda nevyskytují se 
útvary podobné také u normálních, nepanašovaných Brassik a u jiných 
Hned u Brassiky zelené nalezeno jich veliké množství a sice v dě¬ 
lohách klíčních rostlin, jež byly na jejich přítomnost zkoumány. Zde 
také nalezeny pěkné „sítovité" (v pokožní vrstvičce plasmatické). Dále 
shledány ve velkém množství v etiolovaných dělohách Lepidium sati- 
vum (15a); zde velmi četné z nich jevily v průběhu svého „těla" zrnka 
podobná nukleinovým z buněk bakterií. Tolikéž v dělohách etiolovaných 
klíčních rostlin slunečnic nalezeny (14) a sice hojně ve šťávě buněčné. 
Nepříliš mnoho nalezeno jich v zelených listech cukrovky i žita. Četné, 
nepravidelné, bakteriím podobné útvary z albikátních protoplastů cu¬ 
krovky také náležejí sem, oproti Brassice, Lepidiu a slunečnici vyskytují 
se však zde v množství daleko menším. Spirogyra barví se Viktorií vodní asi 
po jedné hodině slabě v podkožní vrstvičce plasmatické, silněji asi po 
12hodinnémpůsobení (přitom ovšem jeví se plasma u četných buněk odta¬ 
žená od stěn). Barví v ní drobná tělíska, jež Jsou zde uložena, někdy řidčeji 
od sebe, jindy hustěji. Listy etiolovaného (voskově žluté) žita sorty „Sa¬ 
turnus" měly v buňkách po působení Viktorie viděti četná zrnka drobná, 
jen ojedinělé buňky jevily nástěnnou „síť" chromidií. Nicméně bylo na¬ 
lezeno v některých případech, že chovaly buňky značně velká dutá, blanou 
jakousi obdaná tělíska jemně zrnitá (16a); byla podobna bakteriím, než 
nebyla jimi (chloroplasty v etiolovaném žitě, pozorují-li se hned, jsou 
polyedrické (16c), asi po ^hodinném působení vody však jeví se již na- 
douvlými váčkovitě, často obsahujíce v prostřed po jednom nebo více 
bílých zrncích; tato barví se též vodní Viktorií. 16b). 
Příliš bezpečných závěrů z těchto pozorování sice nelze činiti, nic¬ 
méně se zdá, jak vidno z uvedeného, že „chromidie“ tyto vyznačují listy, 
jež chovají hojně látek „tukových". Vyskýtaly se aspoň v značném množství 
právě u Brassiky, Lepidia a slunečnice, kteréžto rostliny v buňkách chovají 
množství substancí povahy tukovité. I pokusil se referent o to, zda aspoň 
mikrochemicky nedaly by se stanovití vlastnosti některé těchto tělísek, 
jež by osvětlily chemickou povahu jejich a vrhly nějaké světlo buďto na 
původ jich nebo na eventuelní význam v koloběhu výměny látek. 
Bylo řečeno, že u Crucifer nealbikátních i u formy albikátní nejlepším 
prostředkem ke zjištění zmíněných chromidií byla Viktoria. Bylo možno 
přímo pozorovati, že tělíska úplně stejné podoby s těmi, jež Viktorií jevila 
