se intensivně modře zbarvená, i be? působení barviva objevují se v buňce, 
že tedy nejsou artefakty nějakými, jež povstávaly by na př. jako sraže¬ 
niny vlivem Viktorie, dále pak že nepozměňují se nikterak ve své formě 
ani struktuře reagencií. Rychlost konečně, s jakou vpíjela v sebe barvivo, 
poukazovala na nějakou affinitu těchto tělísek k barvící substanci. Vždyť 
nebarvila Viktoria jader, ani chloroplastů intaktních, ba ani ne blan v té 
intensitě, jako „chromidie". Shledáno bylo, že Victoria zředěná, připra¬ 
vovaná z koncentrovaného za horka roztoku vodního, za studená vlivem 
ammoniaku zčervená, při Čemž netvoří se sraženiny; vlivem louhu sodna- 
tého zčervená, při čemž netvoří se sraženiny; vlivem kyseliny octové 
se nezmění ve svém tonu aniž tvoří sraženiny; tannin tolikéž že nedává 
sraženin, také ne pepton, ani chlorid barnatý. 
I těchto několik dat mluví proti možnosti, že by modré „chromidie" 
povstávaly sražením nějakých látek kyselé nebo alkalické povahy, jež 
by se nacházely ve vakuolách velkých nebo malinkých v plasmě buněk 
Brassiky uložených. Od tříslovin mohlo býti snad očekáváno tvoření se 
sraženin s Viktorií (methylenová+třísloviny!), než ani zde neukázalo 
se nic podobného. 
Bakterie živé barvily se pěkně Viktorií, při tom některé se ještě po¬ 
hybovaly (zkoušeno na Smithově Bacterium tumefaciens isolovaném 
z nádorů, jež na chmelu bylo vytvořilo.) 
Dále bylo zkoušeno, zda a do jaké míry rozpouští se naše reagens 
v látkách lipoidních resp. v substancích, jež jsou typickými rozpustidly 
pro tyto látky. Cholesterin musil ovšem býti převeden napřed v roztok, 
i užito za rozpustidlo acetonu. I bylo nalezeno: 
v acet. -j- cholest. rozpouští se Viktorie momentáně krásně modře 
(v acetonu samotném též), 
v olivovém oleji pomalu, po čase objeví se tam modř tonu oblohy, 
v paraffinu tekutém vůbec nikoli, 
v benzolu velmi málo, 
v etheru dosti pomalu, při Čemž ukáže se nejprve zabarvení vínově 
červené, později modřejší. 
Pro tuky nezdá se, že by tedy jevilo barvivo zvláštní affinity, tolikéž 
ne pro tekutý paraffin, jenž jeví fysikální vlastnosti tuků. Jestliže však 
byly řezy z dělohy Brassiky vypírány po V, hod. v konc. acetonu, pak 
ve vodě a bylo-li po té působeno na ně Viktorií zředěnou, ukázaly se to¬ 
liko sporé „chromidie" v buňkách, jak ve šťávě tak síťovité. Súdánem III. 
barví se tukům podobné větší kapky, jež lze pozorovati v dělohách Bras¬ 
siky intensivně červeně, drobná však tělíska tukům podobná ne vždycky. 
Bylo pak řečeno, že velmi podobné „viktoriovým" chromidie barví se na 
fixovaných preparátech S-fuchsinem. V celku nasvědčovaly by zkoušky 
tyto tomu, že tělíska „chromidiová" u Brassiky podobají se sice tukům, 
že však vyznačují se pevnější nějakou konsistencí. Jsou to tedy nějaké 
lipoidy lecithiny cholesteriny, fosfatidy? Přesné odpovědi na otázku 
