tuto nelze sice dáti, nicméně mluví pro velkou pravděpodobnost náhledu 
referentova i údaje Lowschinov y, 1 ) dle kteréhožto autora existují četné 
analogie mezi chondriosomy a formami myelinovými a je sotva myslitelno, 
že analogie tyto jsou nahodilé zjevy. (1913, Berichte 208). Vlastní pozo¬ 
rování jeho provedeno na lecithinu, jenž je jak známo monoaminofos- 
fatidem. Zdali ovšem všecky chondriosomy, jak u rostlin resp. v listech 
jejich (Lowschin 1914) 2 ) jsou pozorovány, jsou myelinové povahy, 
nechce ovšem referent na základě svých pozorování zevšeobecňovati. 
Význam fysiologický chromidií brassikových referent blíže ne¬ 
studoval. V literatuře botanické není také mnoho o věci té zpráv, jme¬ 
novitě nikoliv exaktních. Z posledních budiž uvedeno. Že S c h e r r e r 3 ) 
soudí z nahromadování chondriosomů na místech čilé výměny látek v ple¬ 
tivech jatrovky Anthoceros na význam jich pro fysiologii výživy (1913, 
pg. 499). Také nesledoval referent podrobněji, ze které substance bu¬ 
něčné tělíska tato vznikají. V některých případech učiněno bylo pravdě¬ 
podobným, že vznikají z chloroplastů. Tomu však nebylo tak zajisté ve 
všech případech, také nebylo zjištěno, nenáleží-li snad k některým hete¬ 
rogenním součástkám panašovaného protoplastu (vlákna houbová)? Do 
jaké míry rozšířeny jsou chromidie též u jiných panašovaných rostlin 
vyjma u jmenovaných, referent blíže nesledoval. Stály však by asi věci 
tyto za podrobnější prostudování. V pupenech a listech stanovili leci- 
thiny Hoppe-Seyler a Stoklasa (sr. Czapek, Bioch., I. Aufl. 
1. Teil, pag. 160). 
Listy „aureově" žluté liší se poněkud strukturou svých buněk od 
předešlých případů. Chloroplasty bývají v nich nápadně velké, v ně¬ 
kterých případech (tak u Sambucus) shledány někdy velmi protažené, 
až skoro vakovité, tak jakoby rostly bez dělení. Častěji lze pozorovati, 
že jsou na svých koncích nápadně protažené. Uvnitř chovají, nejsou-li 
příliš panašovanými, hojně tělísek, jež se barví černě Heidenhainovým 
hematoxyJinem; některá z nich dosahují značné velikosti. U Abutiloná 
shledány v částech zbělených chloroplasty Často silně nadouvlé. 
Jak již bylo řečeno, referent nemůže se nikterak spřáteliti s my¬ 
šlenkou, že by panašování ať infekční ať neinfekční bylo jakousi nemocí 
„fysiologickou", že jeho příčina byla by povahy látkové. Dle jeho mínění 
není ani jednoho dokladu pro správnost výkladu tohoto, jenž by aspoň 
poněkud uspokojoval. Jak je možno, aby látka nějaká dostala se z ničeho 
nic v koloběhu výměnném „na scestí" a pravidelně na celou řadu generací 
*) A. M. Lowschin, „Myelmformen" und Chondriosomen. (Berichte 
der deutschen botan. Gesellschaft 1913, XXXI., pg. 203 seq.) 
*} A. M Lowschin, Vergleichende experimeatal-cytologische Unter- 
suchungen uber Mitochondrien in Bláttem der hoheren Pflanzen. (Berichte d. deut¬ 
schen bot. Gesellschaft 1914, XXXlI, pg. 260 seq.) 
3 ) Arth. Scherrer, Die Chromatophoren und Chondriosomen von 
Anthoceros. (Ibidera, 1913, XXXI, pg. 493 seq.) 
