toto „vykolejení" se přenášelo, když pozorujeme tak přesné regulace 
na př. ve tvoření enzymů z t. zv. proenzymů a když dost malé odchylky 
ve směru reakcí, vyvolané na př. narkotiky, přivádějí smrt rostlinného 
organismu? Kde máme jiné příklady takovýchto dědičných namnoze 
„onemocnění" v říši rostlinné, jež podobnými vnitřními látkovými vlivy 
byla by vyvolána, vyjma panašování, zjev přece tak ojedinělý a isolovaný? 
A jak vysvětliti přenášení mosaikové choroby tabaku mšicemi? Tím 
způsobem snad, že mšice vylučují nějaký „virus", který vnikne do buněk, 
tam se množí a šťávou může býti zase infekčním pro rostlinu jinou? Kde 
máme doklad nějaký z rostlinné fysiologie pro tuto možnost? Není zde 
spíše na snade domněnka, že ve svém či spíše na svém těle přenášejí tyto 
organismy nějaké mikroby, jak to známe pro přenášení četných chorob 
lidských se strany různého hmyzu? A11 ard 1 ) pozoroval aspoň, že vy¬ 
skytování se mosaikové choroby tabáku u rostlin skleníkových často bylo 
spojeno s invasí Aphid. Naproti tomu byly obdrženy rostliny úplně zdravé 
tenkráte, jestliže rostly v chráněných a vykuřovaných občas místnostech, 
do nichž se mšice nedostaly. Když pak byly mšice uvedeny do těchto 
oddělení, ukázala se tam mosaiková choroba. „In the light of the facts 
brought out in our experiments, it is not easy to see how the mosaic disease 
of tobacco can be logicaly placed in the categoiy of purely physiological 
diseases. These facts strongly suggest the presence of a living, active 
microorganism." (Dle mínění referenta bylo by ku definitivnímu důkazu 
přenášení mosaikové choroby mšicemi jen ještě třeba infíkovatis positivním 
výsledkem šťávou z rostlin, jež se staly vlivem mšic nemocnými, rostliny 
zdravé a beze mšic, aby byla vyloučena možnost, že mšicemi samými 
působené skvrny jsou považovány za příznak mosaikové choroby). Na 
druhé straně pozorujeme v protoplastech panašováných podivné změny, 
jež někdy i v úplné desorganisaci jejich resultují. A když se ukázalo re¬ 
ferentovi, že trypsinem lze vyvolati sežloutnutí až zbělení Chlorell, byl 
tím více nutkán k opětovnému studiu preparátů fixovaných a v paraffinu 
řezaných. Vždyť jest zcela na bíledni, že opětované povlovné vylučování 
nějaké látky podobné v malých kvantech se strany nějakého pro buňku 
cizího činitele — zkrátka nějakého symbionta nebo parasita — nejlépe 
by vysvětlilo vznik této choroby. V následujících řádcích bude vyloženo 
to, co referent nalezl na svých preparátech; fixováno vesměs, vyjma 
zvláštní případy, Flemmingema k barvení užíváno Heidenhaina s dlouho 
trvajícím dobarvováním safraninem (anilinová voda). 
Za objekty sloužila albikátní řepa, Farfugium a Sambucus cana- 
densis. U řepy ani velmi podrobné prohledávání neprokázalo v buňkách 
dospělých listů přítomnost nějakého symbionta nebo parasita. Bucfto 
jest tedy organismus podobný zde velmi těžko zjistitelný nebo zmizel 
*) H. A. A Hard, The mosaic disease of tobacco, (Science 1912 
875 seq.) 
2, XXXVI, 
