74 
nerací vláken, jež je byla nesla (25h, červenec). Ohledání podzimních 
preparátů ukázalo, oč se jedná asi. Četné hyfy ukázaly se totiž v té době 
přímo jakoby posety drobnými perličkami, jež když byly v mladším 
stadiu vývoje, barvily se intensivně Heidenhainem i safraninem, později 
však se jevily více méně v podobě váčků (26c, d). Že seděly na povrchu 
vláken resp. že stěny jejich jimi při nejmenším prominovaly, bylo jisté. 
Obsah jejich nebyl dále zkoumán, také ne osud. Co se tohoto týče, jedná 
se asi u řepy i u Farfugia o stejné výtvory, jest možno, že i popsaná tělíska, 
jež intensivně se po fixaci barvila a posléze volně ležící byla nalezena 
v buňkách dospělejších protoplastů, sem náležej! Definitivního závěru 
o kvalitě a vzniku jich dosud nelze říci, podobnost ale objevila se zde 
jakási s organuly, jež objevují se po jisté době na povrchu vláken hub 
aleuronových. Krystalky, jaké se objevují občas na povrchu blan bu¬ 
něčných u hub, při nejmenším sotva byla, nanejvýše ve vnitru jich mohly 
se nějaké nacházeti. 
Srovnáváme-li tato data s cytologií řepy, pozorujeme jak ve skvrnách 
farfugiových tak v totálně panašovaných listech v mladších stadiích 
vystupování houby omezenější, ve starších intensivnější. A jest možno, 
že s tím souvisí barva chlorofyllu této formy panašování. Jestliže se roz¬ 
roste houba později, nebo objeví-li se na počátku v menší intensitě, může 
býti účinek její na chlorofyllové barvivo menší — má-li vůbec schopnost 
účinkovati na ně — i objeví se toliko žloutnutí, nikoliv úplné zbělení. 
Když pak listy jsou již dospělé, pak již asi vůbec nemůže býti účinek 
látek plísněmi vylučovaných tak silný, aby porušoval chloroplasty hlou¬ 
běji. Ukazuje se panašování toliko „aureové", resp. žlutá skvrnitost. 
Do jaké míry a jestli vůbec zasahuje do těchto pochodů kvalita resp. 
kvantita assimilátů, nemohlo býti blíže stanoveno. Úplné zbělení listů, 
jaké na př. u řepy se pozoruje, bylo by tím spíše pochopitelno, kdyžtě 
již v mladistvých orgánech rozrůstá se houba značně. Že by se jednalo 
v těchto případech o nějaké houby saprofytické, které by v panašovaných 
orgánech se rozrůstaly, nepokládá referent za pravděpodobné. Takovéto 
organismy jsou snadno rozpoznatelné v buňkách již dle jakosti svých 
blan, zde však naproti tomu máme tak shodující se zjevy, Že shody tyto 
sotva mohou býti náhodnými. Také by byly asi protoplasty panašované 
takovými saprofytickými houbami vykořisťovány a sotva pozorovali 
bychom na „aureových" panašováních těch pravidelností ve strukturách, 
se kterými se shledáváme. Ve všech pak případech rostlin, jež byly zvo¬ 
leny ke studiu, nalezeny byly v buňkách panašovaných protoplastů houby 
(v zelených listech u řepy nebylo nic podobného shledáno). Třebaže bude 
potřebí ještě dalších studií v tomto směru, přece jest zjev tento poněkud 
závažnějším, než aby nemohl býti pokládán za přímou příčinu panašo¬ 
vání neinfekčního. U infekčního lze ovšem tím spíše očekávati nějakou 
podobnou příčinu. Jestliže u řepy vrchol sektorielně panašovaný stane 
se totálně panašovaným, značí to dle předešlého, že byly asi realisovány 
