kužele přímku s' || s a příslušná rovina asymptotická prochází, jak známo, 
přímkou 5 rovnoběžně s tečnou rovinou řídícího kužele podél přímky s'. 
Rovnoběžka vedená bodem K x ku přímce s x nechť protíná kružnici k x 
v bodu P j. Pak přímka bodem S x procházející rovnoběžně s tečnou ť kruž¬ 
nice k x v bodu P x jest půdorysnou stopou l x asymptotické roviny A dotýka¬ 
jící se plochy v nekonečně vzdáleném bodě přímky $. Je-li bod G x průsečíkem 
přímky s kružnicí k x> jest rovnoramenný A Ay x G x ^ A PiV x K x 
a odpovídající si strany těchto trojúhelníků stojí k sobě kolmo. Jest tudíž 
h tl Sestrojíme proto stopy půdorysné jednotlivých asymptotických 
rovin, spojíme-li postupně body křivky c a s bodem A x a vedeme-li ku spoj¬ 
nicím bodu V 1 s průsečíky těchto průvodičů s kružnicí k x příslušnými body 
křivky c% přímky rovnoběžné. 
Z obr. 3. jest patrno, že přímka s x jest rovnoběžná s výškou jdoucí 
bodem V x rovnoramenného A V X G X A X . Vedeme-li bodem S x přímku svislou 
h II A X B X , jest í 1 s 1 = == y, pročež sestrojíme též stopu půdorysnou 
asymptotické roviny procházející libovolnou povrchovou přímkou s plochy, 
vedeme-li její půdorysnou stopou S x přímku svírající se svislou přímkou i x , 
stopou procházející, úhel dvojnásobný úhlu, jejž svírá průmět Sj zvolené 
přímky se svislou přímkou i v 
Z konstrukce přímky s x plyne, že A A X G X B X rw S X M X H X . Poněvadž 
bod V x jest půlícím bodem přepony trojúhelníku prvého a stopa ^ jest 
rovnoběžná s VJ& X , musí A, procházeti půlícím bodem R x úsečky MJÍ Í . 
Přunku bodem R x rovnoběžně vedenou s přímkou označme r L . Sestrojíme 
tudíž stopu asymptotické roviny procházející libovolnou povrchovou 
přímkou s, spojíme-li její půdorysnou stopu S x s bodem ^az průsečíku 
M x této spojnice s přímkou m x vedeme kolmici ku přímce r x protínající ji 
v bodu R x ; pak spojnice E£5 X jest hledanou stopou roviny asymptotické. 
XIII. 
