11 
livých bodech této křivky vychází, že poloměr kružnic křivosti v bodech 
I a II jest 2 r. 
Zvolme (obr. 5.) dvě rovnoběžné přímky tah vedme bodem D, 
jenž má od obou přímek touž vzdálenost, rovnoběžnou s nimi přímku p. 
Vytkněme přímku m procházející bodem D a protínající přímku b v bodě K. 
Označme / patu kolmice z bodu K spuštěné ku přímce c. Vedeme-li bodem 
J kolmici ku přímce m a označíme-li X průsečík této kolmice s přímkou m, 
náleží bod X, dle konstrukce dříve uvedené, úpatnici u x určité paraboly. 
Dvojným bodem této úpatnice jest bod D a asymptotou přímka b. Je-li 
bod 0 patou kolmice z bodu D ku přímce c spuštěné, náleží patrně bod O 
též této úpatnici, a poněvadž vzdálenost ÓD rovná se vzdálenosti dvojného 
bodu D od asymptoty, jest tato úpatnice přímou strofoidou. 0zna6'me-li 
H průsečík spojnice JK s přímkou p, jest dle dřívější konstrukce spojnice 
XH tečnou křivky c 4 a kolmice h v bodě H ku XH vedená, jest tudíž 
tečnou kružnice l k o středu 0 a poloměru ÓD. Poněvadž bod X co vrchol 
pravého úhlu leží na kružnici / nad průměrem J K, musí bodem X vedená 
rovnoběžka s tečnou h kružnice procházeti středem 0 ; totéž plyne přímo, 
uvažujeme-h zvolenou přímou strofoidu jakožto geometrické místo bodů, 
v nichž se dotýkají tečny z bodu 0 vedené ku jednotlivým polohám kruž¬ 
nice l kotálející se po přímce b. Náleží tudíž pata X kolmice ÓX ze středu 0 
základní kružnice J k vedené ku tečně XH křivky c 4 přímé strofoidě. Tedy 
úpatnici křivky c 4 pro střed 0 základní kružnice x k co pól jest přímá strofoida. 
Vytvoří se proto křivka c 4 též co enveloppa ramena pravého úhlu, jehož 
vrchol se pohybuje po přímé strofoidě a jehož jedno rameno jde stále 
bodem 0 této strofoidy. Křivka c 4 jest tudíž negativní úpatnici přímé stro- 
' foidy pro bod 0 co pól. 
Pokládáme-li (obr. 4.) bod O x za počátek pravoúhlých souřadnic 
XIII. 
