Na nekonečně malý díl mm' — i x svislého řezu £ připadne pak 
vnitřní síla normálná 
N g — v M b dx 
a tangenciálná 
% ax = t tx bdx = tbdx. 
Síla N x jest obecně funkcí souřadnic x i z ; zvětšíme-li pouze úsečku x 
o dx, nechávajíce z stálým, změní se N x o částečný přírůst dle x, tedy 
Pak plyne z prvé výminky rovnováhy 
%* t = dQ-(N;-N x ), 
a z toho dosazením hodnot již uvedených 
1 3 A7 ' 
z)- T . — . ( 6 ) 
Druhá výminka rovnováhy dá 
N. = i x ; 
dosadíme-h za N x , obdržíme 
b ‘ dx 
( 7 ) 
Z odvozených vzorců pijme, že nelze voliti nezávisle zákon napětí 
v Xy v x a r. Neboť volíme-h zákon proměny napětí v x , je tím dle vzorce (4) 
dána výslednice N x a dle (6) napětí v; tímto určena je dle vzorce (5) výsled¬ 
nice % xx a dle (7) napětí v x . 
Napětí v x nechť mění se dle zákona přímky jako při kombinaci tlaku 
s ohybem u prutů přímých, tedy dle vzorce 
_N_ Mz 
Vx ~ U + J ' 
v němž znaménka obou členů odpovídají pravidlům o znaménkách veličin 
M, N, z a v dříve uvedeným. Vodorovná spára má průřez obdélníkový 
2 
o ploše U = 2 b e a momentu setrvačnosti J = — b e 3 ; pak jest 
N 3 Mz 
~ 2 be V2 be* ’ 
(8) 
XV, 
