Krajní hodnoty napětí r lze určití též přímo. Vyjměme prvek šířky b, 
omezený neobtíženým povrchem e e', svislou rovinou e e" a vodorovnou 
rovinou e' e" t okolní hmotu nahradme pak příslušnými vnitřními silami 
(obr. 3.). Na svislou rovinu e e" působí síla normálná ní, tangenciálná ť sx ; 
poněvadž odnímáme tu hmotu po záporné straně osy Z, 
směřuje kladná síla ní v právo, kladná síla ť xx vzhůru, 
t. j. v záporném smyslu osy X. Hmotu po spodní straně 
(t. j. kladné straně osy X) roviny e' e" nahradíme pak 
silou normálnou ní a tangenciálnou ť xt , jež působí, 
jsou-li kladny, vzhůru a v právo (v kladném smyslu 
osy Z). Vlastní váhy prvku netřeba dbáti, poněvadž 
je nekonečně malou vyššího řádu. Znamenáme-li pří¬ 
slušná napětí ví, v t \ r xx — r xx = ť a rozměr e e" = dx, 
jest e" e' — d x. tan q> a síly vnitřní ní = ví . ~e' . b, 
txx^ť .?V .b; ní — ví.ee".b, tl x ~z'.e7',b. 
Výminka rovnováhy pro svislé složky vytčených sil jest 
ní+ť MX = 0, 
z čehož vyjde dosazením uvedených hodnot 
z' = — ví . 4==- = — ví tan ®, 
ee" 
tedy totéž jako ve vzorci (9'). 
Podobně vytkněme prvek šířky b, omezený obtíženým povrchem 
e x eí, rovinou svislou e x eí' a vodorovnou eíeí' (obr. 4.). Na tento prvek 
působí okolní hmota ve svislé rovině e x eí' vnitřními silami 
ní' = ví'. e l eí '. b, f tx = t" . ^7/'. b , 
ve vodorovné rovině eíeí' vnitřními silami 
ní' — ví '. ěí~ěí' . b, t'í % = t" . ěíl x " . b ; 
na povrch e x eí působí pak zevnitřní síla j >. b . 
Vnitřní síly naznačme vesměs kladně, tedy normálně 
jako tlaky, tangenciálně pak v kladném neb zá¬ 
porném smyslu rovnoběžné osy dle toho, odnímá- 
me-li hmotu po kladné neb záporné straně osy 
kolmé. Rovnováha všech sil, působících na uvedený 
prvek, dává pro svislé složky výminku 
n x " — ťí x — p . b. e^eí . sin «p = 0; 
dosazením za vnitřní síly plyne z toho 
z" = ví '. — p. ^ ^ = [v x " — p). tan tp, 
e i e i e i e i" 
což opět shoduje se se vzorcem (9"). 
Obr. 3. 
XV. 
