25 
Zde mění se tedy v po zákoně přímky, jež má v bodech e', e" 
pořadnice 
Napětí v t je stálé a rovná se poměrnému tlaku kapaliny ve hloubce spáry. 
Vzorce ukazují též, jak mění se napětí v témž svislém řezu m n, 
t. j. béřeme-li z stálé, x proměnné. Tu platí pro r zákon paraboly kvadra¬ 
tické, jejíž vrchol je ve hladině kapaliny a osa vodorovná; v t mění se po 
zákoně přímky, jejíž pořadnice ve hladině kapaliny rovná se nulle, a v x řídí 
se zákonem paraboly kubické. 
II. Napětí v rovinách šikmých. 
Stanovené složky napětí v X) v t> x určují dokonale napiatóst v každém 
bodě hráze. Namítá se tu obecný případ napiatosti rovinné. Ze složek 
V x , v Xs X můžeme pak určití složky napětí, jež působí na prvek libovolného 
řezu šikmého. 
Vyjměme ze hráze prvek omezený rovinami kolmými k podélné 
ose hráze ve vzdálenosti b, dále rovinou vodorovnou, svislou a šikmou, 
jež jsou k prvými dvěma rovinám kolmý. Rovina 
šikmá nechť svírá se svislou osou X úhel a (obr. 32.), 
jehož kladný smysl odpovídá nejkratšímu točení od 
kladné osy X do kladné osy Z . Rozměry vyjmutého 
prvku jsou ma = dx, mb = dz, ds, při čemž 
dx dz 
~JJ ~ cos *> -JJ = s * w a • Okolní hmotu nahracfme 
vnitřnúmsilami, jimiž na vytknutý prvek působí. Na 
rovinu m a působí vnitřní síla normálná n, — v t b dx, 
tangenciálná t zx = t zx b dx ; v rovině m b je vnitřní 
síla normálná n x = v x bdz a tangenciálná t xx = t xt bdz\ 
hmotu v právo od roviny a b nahradíme pak vnitřní 
silou normálnou n/ = v z 'bds a tangenciálnou ť zx — r** b ds. 1 ) Veškeré 
tyto síly, jež působí v rovině souměrnosti uvažovaného prvku, na¬ 
značme kladně, t. j. normálně síly jako tlaky, tangenciálně pak v kladném 
(záporném) smyslu osy rovnoběžné, odnímáme-Ii hmotu po kladné (záporné) 
straně osy kolmé. Točením os Z o úhel a obdržíme osy X', Z', dle nichž 
stanovíme směr sil v rovině a b. Vlastní váhy vyjmutého prvku jako ne¬ 
konečně malé veličiny vyššího řádu možno nedbati. 
Síly, jež působí na vytknutý prvek, jsou v rovnováze. Momentová 
výminka rovnováhy, vztažená ke středu c úsečky a b, jest 
l ) Zde znamenají v/, t„ složky napětí připadajícího na prvek roviny a b J_ Z', 
vedené v libovolném místě hráze, na rozdíl od dřívějšího označení, kde v', ť vzta¬ 
hovalo se k pravému kraji spáry. 
Obr. 12. 
XV. 
