upraven co možno necitlivě a zjišťoval příslušné otočení kompensatoru. 
To se dálo pomoci zrcádka pevně s osou kompensatoru spojeného, daleko¬ 
hledu a Škály. Otáčení kompensatoru prováděl pozorovatel sedící u foto¬ 
metru pomoci pružné osy, spojené s nekonečným šroubem zasahujícím do 
ozubeného kola. Poněvadž se dá očekávati, že citlivost bude záviseti na 
šířce štěrbiny zvolena nejprve jistá nejmenší šířka, při které pozorování 
bylo ještě možným, načež šířka štěrbiny š 2 tak upravena, aby se při zasta¬ 
vení na minimum jasnost obou polí fotometrických dle možnosti vyrovnala. 
Když toho bylo docíleno, zastavoval jeden pozorovatel fotometr postupné 
na proužky o (achromatický neb jemu zcela blízký), + 1,-1, zatím co 
druhý pozorovatel byl u dalekohledu. Z údajů takto získaných Vyjádřeno 
ve škálových dílcích otočení kompensatoru odpovídající posunutí o jeden 
proužek a methodou nejmenších čtverců stanovena průměrná chyba jedno¬ 
ty 0 odečtení. Pak štěrbina š* rozšířena, štěrbina š, dle ní znovu upravena 
a měření se opakovalo. Složení světla, ve kterém pracováno, neměněno. 
Byla to zelená část spektra při X = 548 p|i. 
Uvádím sub A jedno takové měření co příklad. 
A 
— 0.015 mm ; = 0.013 mm . 
p 
d k 
d 
A =s —d 
* 
d h 
d 
A = s—d 
0 
+ i ' 
0 
— 1 
0 
+ 1 
0 
— 1 
0 
+ 1 
0 
28-5 
668 
1043 
667 
27- 6 
65*8 
1046 
66*2 
28- 8 
67*0 
105 0 
67-1 
38-3 
37*5 
37- 6 
391 
38- 2 
38-8 
38-4 
37-4 
38*2 
380 
37-9 
38*6 
— 0T 
-f 0*7 
+ 0-6 
— 0-9 
00 
— 0‘6 
— 0-2 
+ 08 
0.0 
+ 0-2 
+ 0-3 
— 0-4 
0 
+ 1 
0 
0 
+ 1 
0 
0 
+ 1 
0 
28-5 
67-2 
105*6 
677 
28*8 
67-4 
105-3 
670 
29*0 
674 
105*9 
677 
387 
38*4 
37*9 
38-9 
38*6 
379 
383 
380 
38-4 
38-5 
38-2 
— 0-5 
— 0-2 
+ 0*3 
— 0*7 
— 0*4 
+ 0*3- 
— 0*1 
+ 0-2 
— 0*2 
— 0*3 
0*0 
Střed s — 38*2, počet pozorování n = 23. 
Průměrná chyba jednoho pozorování 
S= + =± 0-4, 
t- j- + 1*1%. 
Tabulka B přináší přehled všech vykonaných měření toho druhu. 
Vidíme z ní, že střední chyba jednotlivého měření činí při šířce štěrbiny 
s i = °' 002 mm 5 * 5 %> načež s rostoucí šířkou štěrbiny ustavičně klesá 
k jisté limitní hodnotě blízké 1%, jíž dosahuje při šířce ^ = 0 013 mm, 
XVII. 
