svazku s touto osou perspektivního. Vhodnou volbou vzájemných poměrů lze 
snadno docíliti, že křivka, jež takto vznikne, je velmi málo zakřivená, tak že 
polohu kteréhokoliv hledaného bodu lze urěiti přímým pravítkem. Tím pro 
hledané X máme vždy dvě hodnoty, které se nikdy neliší více než o 0*4 fifi. 
Šířku štěrbiny zvolil jsem pak definitivně = 0 019 mm a okulámí 
štěrbinu tak, aby ji nátriový obraz štěrbiny právě přikrýval. Poněvadž 
při šířce šj = 0*019 mm jsou natriové čáry ještě zcela zřetelně odděleny, 
činí spektrální rozloha světla, jež štěrbinou okulární do oka přichází méně 
než vzdálenost těchto čar, t. j. méně než 0 6 fifi. 
Následující tabulka E udává měření dle methody 2a). Východiskem 
byla Fraunhoferova čára C, tedy X = 656.3 fi.fi, jíž odpovídá na škále 
r = 58*82, N činilo + 6, t. j. její proužky posunovány o 6 plných šířek od 
achromatiekého minima na právo a na levo. Poloha r dalších minim zjištěna 
po každé dvakráte, tam a zpět. Stanovena spektrální poloha pouze *2 nej- 
bližších minim, z nichž druhé leží již poblíže čáry F , ježto nej bližší další 
padá již daleko do části fialové. Sub F uvedeny jsou pak hodnoty pří¬ 
slušných poměrů — j vypočtěné dle rovnice (3) a sice v sloupci I. 
E. 
N — ± 
: 6 
+ 7 
+ 8 
— 7 
-8 
r 
r i 
T 2 
r* 
58.82 
66-70 
66-54 
75-96 
75-52 
66*60 
66.76 
76-28 
76*26 
66-70 
66*50 
75-78 
7582 
CO O 
h i 
76-20 
76-18 
66*50 
66 62 
76-22 
7636 
66 76 
66*72 
1 1 
66*54 
66*58 
76*00 
75*96 
66.78 
66.50 
75-82 
75-80 
s, • • ■ 
58*82 
66-61 
76*18 
S 2 . 66-65 
75-84 
s=s,4 V 
5882 
66 63 
76 01 
656*3 
566.7 
498*1 
567.0 
498*4 
Střed... 
X = 656’5 
566 9 
\ = 498 2 
XVII. 
