11 
stejnou relativní dispersi a vypočetl pro ně ke srovnání tytéž poměry. 
Při tom zase použito ne více než 8 interferenčních proužků, avšak úhel, 
ve kterém se kompensator v tomto případě pohyboval, měl docela jinou 
polohu proti úhlu předešlého měření. Bylo nalezeno: 
5+ = 656.3 ; \ D = 589.3 ; = 486.1 ; X* = 434.1 
N c = 5 \ N d = 6 Nf = 6 ; N G ' = 8 
dc = 231.20 ; d D = 247.78 ; d F = 202.30 ; d& = 239.49 
V tabulce G značí / hodnotu příslušných poměrů vypočtených dle 
rovnice (8) pro Jaminův kompensator, J—T pak značí rozdíl mezi těmito 
hodnotami a těmi, které podávají tabulky, podle nichž i jednotlivá skla 
jsou označena. Ovšem tabulky tyto jdou pouze do 3. decimály, poněvadž 
indexy lomu daného druhu skla lze při různých kusech zajistiti právě jen 
na 0 001 a relativní dispersi v na 0*5. Vidíme, že nejlepší souhlas jest se 
třemi skly, která mají přibližně touž relativní dispersi v jako kompensator, 
totiž 64. Při tom si všimněme, že skla Jenské O 144 a pařížské A 6749 
jsou opticky téměř identická, mají i n( D) stejné. Všecka 3 skla jsou skly 
korunovými a je možno, že kompensator je některým z nich, poněvadž 
jeho data souhlasí s daty jejich úplně v mezích daných. Značnější rozdíl 
při poměrech, ve kterých přichází čára G', ukazuje asi v prvé řadě na to, 
kterak oko v tomto oboru spektra je méně spolehlivým. 
G. 
j 
j- 
— T 
Birmingb. 
Jena 
Jena 
Paříž 
Paříž 
Blrmlngh. 
A. 605 
O. 3282 
O. 144 
A.6749 
A. 6584 
B. 646 
»(D)-1 
1.0051 
0.000 
+0.001 
+0.001 
+0.001 
+0.001 
+0.001 
»(C)-1 
"(0-1 
1.0159 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
+0.002 
0.000 
»(C)-1 
"(0-1 
1.0Í05 
—0.001 
—0.001 
—0.001 
—0.001 
+0.001 
—0.001 
n(D)-l 
«(G')-1 
1.0216 
—0.004 
—0.002 
—0.002 
—0.002 
—0.002 
—0.002 
"(<*)-! 
1.0161 
—0.005 
—0.003 
—0.003 
—0.003 
—0.004 
—0.004 
»(G')-1 
1.0056 
—0.004 
—0.002 
—0.002 
—0.002 
—0.004 
—0.002 
"(O-i 
n(D) 
1.5175 
1.516 
1.510 
1.510 
1.495 
1.509 
63.4 
60.5 
64 
64 
64 
65 
65 
XVII. 
