se přiblížili a lokalisovati se v centru sféry* V pozdějším stadiu mizejí stopy 
po krajovém vláknu (T. I., fig. 17.). Tyto zjevy do jisté míry souhlasí 
s pozorováním Mendeleeff-Goldbergové na žabích trypanosomech. Naproti 
němu však jsem ani v jediném případe nepozoroval úplného rozpadu, 
o němž zmíněný autor šíře vykládá. Ani dva dny po zajití nakažené ryby 
jsem nenalezl rozpadávajících se cizopasníků, jakkoli připouštím, že 
se tak později děje, což lze snad vysvětliti vetší resistentností těchto 
forem. S druhé strany však není vyloučena naprosto možnost, že tyto 
formy, podobně jak jsem pozoroval u vývojových forem v pijavkách, 
mohou v době dočasně nepříznivé vésti k trvalým stadiím v útrobních 
orgánech. Tížeji lze tuto eventualitu připustiti u stadií v krvi ryb zašlých. 
Soudě dle jiných pozorování (Mendeleeff, Keysselitz) tato stadia při roz¬ 
kladu krve hynou, jsouce bez vlivu na šíření se infekce. 
Co se týče velikosti všech vývojových stadií této odrůdy, měří 
mladá stadia 15—25 |x délky těla — 18 fx bičík přední —formy intermedi¬ 
ální 25—30 {x délky a formy dospělé 35—50 [x délky — bičík 18—22 (x. 
Ovšem jest přirozeno, že délka těla dospělých forem, což znovu zdůrazňuji, 
variruje dle rázu nákazy (srovnej T. I., fig. 14. z nákazy mírné a T. I., 
fig. 15. z nákazy silné). 
Ráz nákazy a její přenášení. 
Ráz infekce je v celku trojí: jsou to především nákazy akutní, kdy 
se v krvi cizopasníci nalézají v hojném počtu a při nichž převládají oby¬ 
čejně mladá stadia nad stadii dospělými. Takováto nákaza, nekončí-li 
smrtí infikovaného zvířete, přechází vývojem v infekci mírnější, která se 
charakterisuje tím, že při ní převládají formy dospělé. Rázu nejmírněj¬ 
šího jsou nákazy chronické, vyznačující se nepříliš hojnými stadii do¬ 
spělými, dosahujícími největších rozměrů. Jest ovšem jisto, že z těchto 
chronických infekcí vznikají za změny podmínek, o nichž se později zmíním, 
nákazy rázu akutního (recidivy) a naopak, že ze silných infekcí resistencí 
nakažené ryby povstávají infekce chronické. 
Za jakých okolností nastávají recidivy, není dosud přesně stanoveno, 
ale, soudě dle chovám se těchto parasitů v zředěném mediu při kultivaci, 
je pravděpodobno, že za okolností analogických, kdy totiž kvantum 
vody v krvi se zvyšuje. Takovéto recidivám příznivé okolnosti nastávají, 
jak jsem se mohl přesvědčiti, u hladovících ryb, u nichž jsem se shledával 
jmenovitě s častými recidivami trypanosom. Konstatoval jsem nejsilnější 
recidivy u přezimujících, hladovících ryb v prvých jarních měsících, březnu 
a dubnu. V tomto jsem za jedno s míněním Keysselitzovým, který tyto 
jarní recidivy vysvětluje tím, že neustálý pohyb hladovících, přezimo- 
vavších ryb při hledám' potravy vyčerpává jejich energii a přiváděje 
silné oslabení a anemii způsobuje tak impuls k množení se cizopasníků. 
Mimo to i pozorování téhož autora, že v době tření se cizopasníci jen 
pořídku vyskytují v krvi, kdežto po tření nastává nové množení, mohu 
XVIII. 
