destička na vrchní své ploše byla za účelem získání drsného povrchu, 
aby se asbest nesmekal, zbavena glasury přibroušením na karborundové 
rotační desce. Horizontálnost plochy spodní destičky zabezpečuje při¬ 
pevněný na ni platinový drátek, jehož spodní, spirálovitě stočený konec 
těsně přilehá na stěny rourky nálevky. Vrchní větší porcelánová destička 
chrání zcela tenkou vrstvu asbestovou a zaručuje asbestovým vláknům 
nehybnost při nalévání a odssávání tekutiny. 
Tímto filtrem byly tekutiny zcela snadno odděleny od ssedliny v nich se 
nalézající; dekantace a promývání ssedliny, jíž se pravidelně na filtru získalo 
nepatrné množství, dělo se rovněž nasyceným roztokem síranu draselnatého, 
až poslední kapky tekutiny nejevily nej menšího růžového zabarvení. 
Tato filtrační procedura byla by arciť závadou rychlé praktické 
methodě titrační, avšak v přítomné práci, v níž se jednalo nejen o získá¬ 
vání tekutin, ale i ssedlin, jež obě měly býti analyso vány, konala výborné 
služby. V získaném filtrátu byl vždy stanoven nadbytečný permanganat, 
jehož se zpravidla asi polovice k oxydaci nespotřebovala. Tento stanoven 
byl odměmě dvěma methodami: bud po přidání kyseliny solné a jodidu 
draselnatého titrováno n/10 thiosulfátem sodnatým, anebo byla-li ve 
filtrátu přítomna látka, která by též jodovodíkovou kyselinu oxydovala 
na jod, byl po přidání n/10 kyseliny šťavelové, která obsahovala 50 cm 3 
koncentrované kyseliny sírové v 1 litru, eventuelně po přidání další ky¬ 
seliny sírové permanganát rozrušen a nadbytek kyseliny šťavelové doti- 
trován permanganátem. Ssedliny na filtru a dekantací v baňce získané 
analysovány byly obdobnými methodami. 
V jednotlivých pokusech jsou uvedena spotřebovaná množství 
permanganátu a thiosulfátu jakožto n/lOní po násobení příslušným fak¬ 
torem; louh draselnatý přidáván byl ve všech případech normální. 
Roztok užitého síranu manganatého připraven byl takto: 
24*65 g nej čistšího Merckova vodnatého MnS0 4 , jenž má míti složení 
MnS0 4 . 4H 2 0, rozpuštěno bylo v destilované vodě a rozředěno na 1 litr. 
V tomto roztoku bylo stanoveno, mnoho-li obsahuje určitý objem bez- 
vodé soli MnS0 4 . Za tím účelem bylo odpařeno 20 cm 9 tohoto roztoku 
v platinovém tyglíku na vodní lázni, suchý zbytek byl pak pozvolna vy¬ 
soušen až při teplotě ca. 300° C a pěti analysami stanoveno, že v 1 cm 3 jest 
obsaženo 0*01666 g bezvodé soli. Jelikož molekulámá váha bezvodého 
MnS0 4 obnáší 151*00 čili 1 mol = 151*00 g, jest roven 1 milimol 0*151 g. 
Množství milimolů, obsažených v 1 cm 3 , jenž obsahuje 0*01666 g, obnáší 
x = 0*11033, t. j. tolik milimolů MnS0 4 obsaženo jest v 1 cm 3 našeho 
roztoku MnS0 4 . 
Pokus 1. (za studená -f 2 0 cm 3 n/10 KOH). 
6*0 cm 3 roztoku MnS0 4 do práce vzatých obsahuje 0-11033 X 6 — 
= 0-66197 milimolů čili mgrat Mn 11 . Relativní počet valencí odpovída¬ 
jící milimolům tohoto Mn 11 je 0-66197 X 2 = 1-32394. 
XIX. 
