Tím jest proveden definitivní důkaz, že reakce v prostředí zásaditém 
za podmínek v této práci dodržovaných probíhá v prvé své fási dle sché 
matu 
2As m + Mn m = 2As v + Mn m 
a Že v sedlině není obsažen As 111 , který by mohl oxydaci uniknouti. 
K obdobné rovnici dospěl Brauner v prostředí kyselém u kyseliny 
teUuričxté, jež jest slabším redukčním činidlem. 
Další pokusy v zásaditém prostředí výhradně dle schématu III. 
Pokus 29. 
n A« přesně decinormálního ro ? toku arsenového, obsahujícího 
oztok As,0 3 v Na,CO„ vpraveno bylo do kalíšku konicky ke dnu se sužu- 
, “f° * Pr ,!í'’ án Tu ** dvořil pouze hnědý kolloidální 
KMŮn 7 tt Se ! y, ° Uffla Sedlina ' Kd y ž byk přidáno již 12-5 cm* n/10 
™ í V odbarvoval se dále přidávaný permanganát a tekutina 
777 *“ edla - Po P fidání 16 ' 7 “‘ 3 n/10 KMn0 4 dle III. nebyl ještě 
^rWní "ť t V nadbytku ’ avšak 2 dalsí kapky ukázaly již zřetelné ab- 
™ J °“ tU Mn ° V Tent ° F* us ^ **« několikráte s úplné 
cTSf 6 " 1 ° P á ”' íímŽ fK,dán důkaz ' že tentokráte probíhá reakce 
3As m + 2Mn vu = 3As v + 2Mn ,v . 
7 ° znamen á, že kollodidální Mn(OH)„ v prvém stadiu reakce, jak 
f an ° Se r V j ríCÍ ' přechází velmi snadno a kvantitativně dalším 
pe^ngatotem^ v hydrát Mn0 2 . Oxydace As“ „a As v byla úplně, což 
se st^Túa 1 ” 1 ’ ^ ^ odbarvena n / 10 ° (obsahující H 2 S0 4 ) a roztok 
se sirovodíkem nesrážel. 
Dotvr^f í Ti P0 ^ U . Sy ' Pr ° Wdenými P fesnř niethody u Mn vypsané, 
potvrzena byla data pokusů získaná při titraci přímé. 
Z "W* «**** ku stanovení kyseliny arsenové jest v uřeb- 
UKrnh dosud napsaná m et h° da v prostředí zásaditém obdobná methodě 
a nak h ! m f teUuni ' pri niz 86 tltru J e permanganátem v roztoku zásaditém 
LI reakce ^ktroskopem (viz methodu podrobné 
rrr 7 77 7 prád> ane,x> se »*** ***£ i™. 
lovou v prostředí kysehny sírové. 
Selen. 
. , M U ?.] n 0 “) s “ kyselinu seleničitou tím, že k vodnému jejímu 
° U pn va n ^“k°lik kapek NaOH až k zásadité reakci, načež za mí- 
zl ) Murino, Zeitschr. í ano:g. Chemie 65, 32 (1909). 
XIX. 
