je uvésti na vrub pozorovacích chyb. Uvádím proto pro obě sloučeniny 
vždy jen jeden poměr poloos. 
Optická orientace je u sloučenin Cl a Br stejná; rovinou os optických 
je (100), ostrou bisektricí makrodiagonála; dvojlom je’ positivní. Velikost 
úhlu os optických roste s molekulámou vahou, rovněž všecky tři hlavní 
indexy lomu světelného (y nejméně). Rozdíly mezi aktivními a inaktivními 
sloučeninami jsou v těchto konstantách nepatrné. 
Také habitus je u všech šesti sloučenin podobný, tabulkový dle 
(010), jen někdy, zvláště u chlorhydrátu, spíše sloupcový dle vertikály. 
Chlorhydrát kyseliny d-glutaminové C 5 H 9 N0 4 H Cl, rhomb. sfenoidický 
a :b : c = 0,8852 : 1 : 0,3866. 
Krystalograficky popsal nejprve D i t s c h e i n e r 1 ) 1878 sloučeninu 
připravenou Hlasiwtzem a Habermannem, leč nesprávně; 
jeho údaje opravil F. Becke 2 ) 1880, prozkoumav krystaly připravené 
Horbaczewským a dokázav isomorfii s bromhydrátem, který 
Ditscheiner popsal správně. Jeho poměr parametrů 
a :b : c — 0,8873 : 1 : 0,3865 
je téměř totožný s poměrem Artiniho i zde přijatým. Tvary B e c k e m 
konstatované jsou a (100), b (010), m (110), n (210), d (011), *(201), p (211). 
A r t in i 3 ) dodal k těmto tvarům ještě l (120), o (111) a určil podrobněji 
též vlastnosti optické. Jeho poměr parametrů 
přijat i v této práci a poskytuje uspokojivou shodu hodnot měřených 
i vypočtených. 
Obr. 1. 
Hustota 1,525. 
Materiál mnou prozkoumaný nevykazoval tvarů 
sfenoidickýeh. 
2 E Na = 130° ca. 
Hustota = 1,525. 
*Chlorhydrát kyseliny i-glutaminové C 5 H 9 N0 4 . HCl, 
isomorfní s předešlým, poměr parametrů týž. Pozorovala 
jsem tvary: b (010), a (100), m (110), d (011), e (201), 
tedy vývoj mnohem chudší než u sloučeniny aktivní. 
Krystaly jsou bezbarvé, průhledné vertikální sloupečky 
(obr. 1.) s dokonalou štěpností dle (100). 2 E = 129® ca. 
*) U Hlasiwtze a Habermanna, Sitzungsber. d. Akad. d. Wiss. Wien 1873 
67 (II) 477. Citováno u Grotha, Chem. Krystal. III. 409. 
2 ) Tscbenn. Min.-petr. Mitt. Neue Folge II. (1880) 181—3. 
*) Giomale di Mineralogia etc. d. Sansoni, Milán 1891, 2, 35. 
XXIII. 
