ností objevovala by se houba jen v těch částech pletivných, v něž rozdělilo 
by se několik buněk primárně jí infikovaných. Při tomto rozšiřování mohly 
by hráti jistou úlohu svazky cévní, v jichž některých pletivech by houba 
tato byla s to se rozrůstati a při diferencování nových orgánů postranních 
z vegetačního vrcholu ze starých svazků cévních do nových přecházeti. 
Neboť vskutku u „aureových" listů Sambucus canadensis — kteréžto pa- 
našování ovšem od řepného je velmi pravděpodobně a od Pelargoniového 
zcela jistě rozdílno — referent zcela bezpečně v některých svazcích cévních 
houbu zjistil (cukrovka nebyla po této stránce referentem studována). 
Od těchto svazků cévních mohl by se šířiti do jisté vzdálenosti účinek 
některých jejích enzymů právě tak jako ve vegetačních vrcholech a zaklá¬ 
dajících* se z nich zcela mladých listech účinek těchto látek jen na zcela 
určitou vzdálenost od hyf mohl by vycházeti, do kteréžto vzdálenosti pak 
by byly diferencovány chloroplasty nedostatečně zbarvené, struktur 
abnormních. (Naopak některá pletiva jiná svazků cévních, na pr. skleren- 
chymy, mohla by býti pro houbu neproniknutelnými, — odtud snad ome¬ 
zující vliv svazků cévních, „nervi limitantes"). Zjevy při bastardování 
albikátních Pelargonií chimérických dle Baura velmi pěkně se dají 
vysvětliti, přijmeme-li, že již vaječná buňka i buňka pylová jsou nositeli 
chorých albikátních chloroplastů. Jest však velmi dobře myslitelno, že 
albikace tato povstává lokálně působením nějakého agens, které se v těchto 
rozmnožovacích buňkách může nacházet!. Referentovi pak zdá se zcela 
možným, že jak ve vaječných tak v pylových buňkách — v některých 
případech — může býti přítomna nějaká houba (co se týče rozměrů, vzpo¬ 
meňme na Chytridiaceae, které mohou napadati nepatrné buňky řasové, 
zrna pylová, ba i dokonce plísňová vlákna!) ovšem skrovných rozměrů 
i také účinků, jichžto vlivem právě povstávají albikátní chloroplasty 
těchto zárodečných buněk, kteréžto albikátní chloroplasty jsou pak mecha¬ 
nicky rozdělovány po buňkách. Podle toho pak, co shledal při studiu cyto- 
logických poměrů houbu chovajících albikátních protoplastů, v nichž např. 
u Farfugia a Sambuku, ba i mnohdy u řepy, jen ve zcela nepatrném počtu 
objevovaly se hyfy, takže bylo mnohdy těžko se o nich přesvědčiti a v nichž 
jistě také účiny jich sekretů nevycházely daleko, dovoloval by si tvrditi, 
že i ve vaječné buňce na př. Pelargonia nebo řepy atd. mohla by se nachá¬ 
zeti houba lokalisovaná svými malými rozměry i pomalým vzrůstem jen 
na zcela určitou Část této buňky; jen okolo ní pak objevovaly by se chloro¬ 
plasty chloroťické. Jestliže pak houba tato vyznačovala by se jen pomalým 
vzrůstem, mohlo by se státi, že dceřinná buňka některá z vaječné povstalá 
nenabyla by jí při dělení, objevila by se jí prostou, načež by pak ovšem 
asi i většina jejich descendentů neměla vláken houbových. Následek toho 
by byl, že descendenti tito i celá část pletiv, jež by jimi byla tvořena, 
byli by zelenými, ostatní části pak bílými. Bylo by vůbec zbytečno rozvá¬ 
děli dále všecky možnosti, které by zde mohly nastati, referent je toho 
mínění, že s výklady Baurovými mohla by se jeho hypothesa úplně 
XXIV. 
