sklovitém a rassy s endospermem škrobovitým? (Extrasquarehead, Kotte- 
Grenadier). Sklovitost resp. kližnatost obilek mohla by dle vyloženého 
souviseti s určitými vlastnostmi endospermální houby, vždyť jest velmi 
častým zjevem, že mezi bohatostí lepkem a jmenovanými vlastnostmi jsou 
intimní vztahy. Že by pylem se houba ona přenášela, sice není vyloučeno — 
v positivním případě snad by se jednalo zde o analogii Baurových 
kříženců pelargoniových — ale přece nepříliš pravděpodobno; spíše zdá se, 
že zde houba toliko po matce se přenáší. Jestliže však ale přece dochází 
k výměně endospennálních karakterů, ku tvoření xenií, pak by spíše jednalo 
se o kombinování bastardačních podmínek, jež působí na houbu endosper¬ 
mální tak, aby po případě(!) mohla těch znaků nabývati, jež působí sklo¬ 
vitost endospermu, jinak menší sklovitost atd. Se stanoviska fysiologického 
resp. mvkologického jest tato okolnost docela možnou, vždyť jest zcela 
dobře myslitelno, že by vlivem určitých látek hyfy vyráběly ty a ty gliadiny, 
v jiném případě menší jich množství, takže tehdy by vznikaly endospermy 
méně sklovité atd. Za účelem studia této otázky ovšem provede referent 
ještě další křížení. Ten materiál, který již byl získán jinými autory, nezdá 
se mu však mluviti pro nemožnost jeho výkladu. Tak shledal B1 a- 
r i n g h e m (1. c., 1914), že v jeho xeniích bílek škrobovitý polské pšenice, 
jejíž pyl byl přenesen na jednozmku, nahradil rohovitý (asi sklovitý) 
endosperm této poslední rassy. Zajisté bylo to umožněno tím, že pyl otcův 
přenesl v matku faktory, jež umožnily buňkám endospermálním konsti- 
tuovati endosperm toliko škrobovitý, že byly křížením zavedeny zde ty 
podmínky, za nichž se vytvořilo gliadinů méně, či jiné povahy atd. (O re¬ 
lativní převažování škrobnatosti neb klihovatosti se asi v těchto otázkách 
nejedná.) I podrobnější data o xeniích nasvědčují tomu, že přenášejí se 
při kříženích jejich faktory, jež umožňují vystoupení té a té vlastnosti 
realisujíce podmínky, jichž je potřebí k umožnění jich právě tak, jak to 
pozorujeme v jiných mendlovských štěpeních. Tak shledal Hus 1 ) (1913, 
pg. 440), že vystupuje při křížení kukuřice s endospermem cukrovým 
a kukuřic s endospermem voskovým také endosperm rohovité konsistence; 
zjev tento dá se vysvětliti, přijímáme-li faktor S, jenž odpovídá cukrovému 
endospermu, faktor W, jenž působí spolu s faktorem 5 produkuje voskový 
endosperm a modifikační faktor H, jenž kombinuje se s faktory H a 5 
produkuje endosperm rohovitý. Vskutku štěpení 9:4:3 kombinací těchto 
faktorů dalo se úplně vysvětliti. Jedná-li se u Zey o přítomnost houby 
v endospermu a o vliv její na kvalitu tohoto, měli bychom i zde případ fa¬ 
ktorů, které event. i dosti vzdáleny jsou pravé příčiny rohovitosti (houby?), 
která se asi po matce — tedy jaksi nepravě—dědí a jež jsou toliko podmín¬ 
kami jejího modifikování dle zákonů mendelistických. S tohoto stanoviska 
chtěl studovati referent, zda také barva aleuronů — aleuronové houby 
') Hus Henri, The Character of the endosperm of sugar com. (Science 
1913, XXXVII, pg. 940 seq.) 
XXIV. 
