bastard tvořil v kulturách Kajanovýeh malé hlízky [K a j a n u s 
1913, 460].)' Spolu s těmito sortami zasety na pozemky albertovské též 
4. tuřín „bílý máslo vitý" a 5. vodnice „bílá kulatoplodá". Jedna část semen 
bastarda byla sterilisována (po opláchnutí 96 %ním alkoholem a vymytí 
sterilisovanou vodou) jednopromillovým sublimátem po 3 / 4 hodiny, aby 
zbavila se zárodků, jež by snad lpěly na povrchu testy, jiná jednoprocentní 
bromovou vodou, aby odstraněny byly zárodky, které by se nacházely 
též uvnitř obalu plodního. Tato část semen nevzešla. Při sklizni 29. 9. 13 
se ukázalo, že 
a) míšenec mezi „žlutým švédským 9 x Magnum bonům steri- 
lisovaný sublimátem poskytl 25 exemplářů bez nádorků, 6 s nádorky. 
Tyto nacházely se po 1—2 na kořeni, byly ale dosti velké. 
b) Téhož míšence nesterilisovaného 25 exemplářů bylo bez nádorů, 
2 s jedním značným nádorem. 
# c ) »-Žlutý švédský" tuřín: 25 exempl. bez nádorů, 5 s nádory ma¬ 
linkými, většinou po jednom u každého exempláře. 
i) „Magnum bonům": 25 ex. bez nádorků, 5 exempl. každý s malým 
nádorem. 
é) „Vodnice bílá kul.": 26 exempl. bez nádorů. 
f) „Turín bílý": 27 exempl. bez nádorů, 2 s velmi malými nádory. 
V celku nebylo mezi c) ad) velkého rozdílu, nádory pak byly malé; 
U tf) a b) byly nádory daleko větší, u b) větší než u c). Snad tedy byl u kří¬ 
žence jakýsi rozdíl oproti rodičům, ačkoliv — byl-li vůbec — jistě nebyl 
veíký. Že nevytvořilo se vůbec více hlízek u rostlin referentových, k tomu 
snad přispěla okolnost, že půda albertovská je lehká (půda weibullských 
pozemků v Landskroně je dosti rašelinná a rašelina podporuje vývoj hlízek.) 
Ostatněi dle Biffena (cit. dle Batesona 1 ) pg. 31) mají podmínky 
kulturm velkou úlohu při vzniku hlízek. Přímo po sklizni rozřezány některé 
nádorky 1 nalezeno v buňkách (pozorováno za živa) jich hojně oválních, 
trojúhelníkových. 1 rozvětvených, blanou opatřených útvarů, jež velmi 
pravděpodobně byly deformovanými bakteriemi. V některých místech 
11 ^ e f en y i lc ^ 1 ce ^ ^ogley, v některých preparátech tyto zoogley sestávaly 
z bakterii větších, normálního tvaru, ačkoli podobných předešlým. V celku 
byly bakterie zde patrnější než v mladých nádorech na př. u řepy, jež jsou 
vyvolávány Bactenum tumefaciens Smith. Nicméně, ačkoli se zdá refe¬ 
rentovi pravděpodobným, že hlízky jsou původu parasitérního, nepokládá 
přece svoje nálezy za důkazné. Neboť sliznaté pochvy, které se kol ně- 
terych svazků cévních rozkládají, mohly by i v mladých hlízkách po- 
1 P° trav y Pro bakterie a tyto odtud dostati se do lumin bu¬ 
něčných. Jenom exaktně může se tato otázka řešiti. 
Ku srovnání, jak závisí vytvořování bakterielních hlízek od umělé 
mfekce, bud tež zde uvedena některá vyobrazení, jež se týkají SerradeUy. 
l ) Bateson W„ Mendels Vererbvmgstheorien 1914. 
XXIV. 
