38 
toinové preparáty dosvědčily pravdivost jeho domněnky: v..buňkách 
sektoru shledáno velké množství houby, jež buďto oplétala buňky karak- 
teristickými pseudoparenchymatickými pletivy, na jiných pak místech 
z intercellulárů vesílala do lumin buněčných velmi nápadná haustoria, 
shodující se formou s oněmi, jež jsou popisovány pro haustoria řezů a upo- 
mínající zvláště na ty výtvory haustorielní, jež shledal Němec 1 ) (1911, 
tabule) v buňkách listů semenaček řepných napadených řezem Uromyces. 
I je velmi pravděpodobno, že Puccinia Graminis vskutku byla rozšířena 
po pletivech dřišťálu velmi rozsáhle a že i vylíčené sektory byly jí působeny. 
Dle toho bylo by i toto panašování vyvoláváno houbou parasitickou a sice 
specií neméně známou než Peronospora nivě a. Bylo by pak tím zajímavější, 
kdyby se ukazovalo u dřišťálu pozorovaného každoročně, jsouc formou 
dědičnou, obdobnou konstantně panašovaným keřům, na př. A cerovým. 
V tom ohledu chybí referentovi další zkušenosti, jmenovitě rozšiřuje-li se 
nemoc semeny dřišťálovými, transplantací atd. V každém případě však 
máme zde panašování keřové obdobné panašování na př. lesních, stromů 
(habrů atd.), jehož příčinu ale podařilo se s velkou pravděpodobností 
vyšetřiti. 
Z uvedených řádků vysvítá, že i škodliví pro rostlinu parasiti mohou 
vyvolávati typické panašování. Namítal by snad někdo, že to může býti 
jedna z forem panašování, jež jen vnějškem je shodná s obyčejnými, etio- 
logií však — u těchto neznámou — od nich se liší. Mezi tím však stojí 
cukrovka, Farfugium a Sambucus referentovy, u kterýchžto všech tří 
rostlin shledány v panašovaných částech honby jakési. Byly mimo to sta¬ 
noveny zjevy, jež stojí v souvislosti s vystupováním panašování i houby 
u těchto rostlin, dále vztahy ku rozšiřování „viru" svazky cévními (, Sam - 
bucus) i — u jiných rostlin — isolace panašování nervy listovými. Shody 
tyto nemohou býti náhodnými a rozhodně svědčí proti tomu, že by u rostlin 
referentových houbovým organismům nepříslušel nijaký význam. An- 
thriscns i Berberis jsou jenom potvrzením těch výkladů, jež rozvinul referent 
v předcházejících kapitolách. Jen pro mosaikové řepy a snad tabák dle 
dosavadních zpráv nutno přijímati asi jiné příčiny panašování. Ovšem, že 
ukazují Anthriscus i Berberis že nemusí býti ve všech případech houby, 
jež již normálně jako integrující součást v semeni se vyskýtají (houby 
aleuronové?) příčinou panašování. Kdyby tomu však vskutku tak nemělo 
býti, bylo by další, experimentální studium této otázky valně ulehčeno. 
V každém případě nutno uvážiti, zda i těmito okolnostmi neukazuje se 
rozdíl mezi panašováním infekčním i neinfekčním. A kdyby získána byla 
ještě další data o přenosnosti panašování peronosporového i rezového, mohla 
hy býti snad objasněna i příčina panašování tak zv. infekčního. 
l ) Němec B., Příspěvky k poznání nižších hub IL Haustorie řezu Uromyces 
Betae. (Rozpravy České Akademie II. tř., 1911, XX.) 
XXIV. 
