vlna nesymetrická, taktéž, že neexistuje hlavní symetrická vlna magne¬ 
tická. U symetrické vlny elektrické nalézá mimo řešení Sommerfeldovo 
také řešení, které vede k vedlejším vlnám. Podobně ukázal, že rovnice pro 
vlnu magnetickou má řešení, které vede také k vedlejším vlnám. 
Avšak tyto vlny, které se šíří hlavně v drátu, jsou velmi tlumeny, 
a to tím více, Čím větší je vodivost drátu. V příkladě, který uvádí Hondros, 
klesne amplituda této vedlejší vlny symetrické na — již na dráze 0*002 mm, 
a rychlost té vlny obnáší 12*5 kmjsec. Proto je pochopitelno, že experimen¬ 
tálně se vůbec nedají zjistiti. 
Mimo dosud uvedené vlny, které nevysílají ani nepřijímají energie 
z nekonečna, vyšetřuje Hondros také takové vlny, které jsou spojeny 
s přijímáním nebo vyzařováním energie. Tyto vlny, které v jistých pří¬ 
padech se šíří nadsvětelnou rychlostí, tvoří jakési spojité spektrum. Mezi 
těmi existuje jen zcela určitý počet vln, jichž délka a útlum jsou přesně 
stanoveny, které však nejsou spojeny se žádným vyzařováním nebo pohl¬ 
cováním energie. A právě tyto vlny jsou určeny podmínečnou rovnicí 
pro rychlost a útlum. 
Zde rozšiřuji rovnici pro rychlost a útlum nesymetrické vlny na tři 
media. Zcela jako u dvou medií se tato rovnice v případu symetrie roz¬ 
padne v rovnice dvě, v rovnici pro vlnu elektrickou a pro vlnu magnetickou, 
z nichž první, jak jsme již uvedli, odvodil Harms a diskutoval pro případ, 
kdy medium vnitřní je nekonečně vodivé. Ze v tomto případě rovnice pro 
rychlost a útlum vlny nemá řešení, které vede k vedlejší vlně, plyne z toho, 
že vznik vedlejších vln je podmíněn sice velikou, ale přece jen konečnou 
vodivostí drátu. 
Hlavním předmětem této práce je pak případ, kdy jde o válec z dielek¬ 
trika obklopený tenkou vrstvou kovovou. Za těchto okolností lze zjedno- 
dušiti rovnici pro rychlost a útlum hlavní vlny elektrické na tentýž tvar 
jako v případě Sommerfeldově a Harmsově, totiž na tvar y In y = konst. 
Zajímavé je hlavně to, že v případě, kdy kovová vrstva je velmi tenká, 
vede řešení k vlně, která se šíří nadsvětelnou rychlostí. Při určité pak 
tloušťce vrstvy přijdeme k vlně, která se šíří zrovna rychlostí světelnou. 
Když tloušťka kovové vrstvy ještě vzrůstá, přechází tento případ v případ 
Sommerfeldův. 
rovnic Maxwellovýeh v cylindrických souřadnicích. 
Maxwellovy rovnice v nepřítomnosti náboje mají tvar 
li dWt 
C dt 
div (S — 0, 
= — rot 6, 
div = 
XXV. 
