11 
druhého media vůbec nebylo, elektrická vlna by se šířila kol drátu bez 
útlumu rychlostí odpovídající mediu prvému. Je-li pak medium druhé 
velmi tenké, tu fi 1 bude se velmi málo lišiti od k*. Z tohoto předpokladu 
vyšel Harms a jím zjednodušil rovnici pro vlnu elektrickou. 
Rovnici pro vlnu magnetickou nelze takto řešiti, jelikož při pouhém 
drátu, jak ukázal Hondros, s rostoucí vodivostí jeho jsou vlny magnetické 
stále více tlumeny. V případě pak nekonečně vodivého drátu nevzniknou 
vůbec žádné vlny magnetické. Mimo to Harms také nevyšetřil, zda při 
vlně elektrické neexistuje ještě jiné řešení, než to, které podal. Proto zkusme 
nyní, zda v případě Harmsově nevzniknou takové vlny, které jsou velmi 
tlumeny, pro které tedy p má hodnoty veliké, a to tím větší, čím tenší 
je vrstva media 2, tedy vlny obdobné vedlejším vlnám v případě Hondro- 
sově. Proto kladme do rovnice pro p jak vlny elektrické tak magnetické 
za cylindrické funkce argumentů x ei , přibližné hodnoty pro veliké 
argumenty, totiž 
* W. - Ví H‘-t) + (.-*)] - yx^-í) 
(24) 
(240 
To, vloženo do rovnice (23) pro p vlny elektrické, po sloučeni dává 
což upravením je 
Poněvadž p je velmi velké, je přibližně 
x,, = rYk^~f = irp, 
X <h — X 0t = * QP> 
čímž rovnice pro p zní 
Jelikož imaginární část talenty má totéž znamení jako imaginární část 
argumentu, nemůže býti tato rovnice, poněvadž q je větší než r, pro žádné p 
Xxv. 
