pletiva v řapících zelených, assimilace schopných, chovají vedle zře¬ 
telných jader i značný počet zrn škrobových, které diffusním svým rozlo¬ 
žením ostře se odlišují od škrobu přepadavého, o němž později bude řeč. 
Pokud se týče tvaru těchto parenchymatických buněk, jsou pravi¬ 
delné tak, že průměř jich ve všech směrech jeví se co do délky týž. Zrůznění 
ve tvaru nastává v partiích ležících blíže pokožky a v partiích blíže svazku 
cévního. Tu jeví se někde tyto buňky protáhlé ve směru délky řapíku, 
pokud se týče partií přiléhajících ku svazku cévnímu. Části pak tohoto 
parenchymu, jež jsou blízké pokožce, jeví protažení ve směru kolmém ku 
předešlému, tedy kolmo na délku svazku cévního. (Obr. 1. v textu.) Pří¬ 
čina tohoto zrůznění spočívá v mechanice pohybů listových, ježto paren- 
chym blíže pokožky ležící musí býti schopný značnějšího prodloužení 
resp. zkrácení ve směru délky řapíku než parenchym přiléhající ku svazku 
cévnímu, který celkem jen nepatrným změnám vzhledem k své délce 
podléhá. 
Zajímavá jest vrstva resp. několik vrstev tohoto parenchymu, jež 
přiléhají těsně ku svazku cévnímu. V buňkách tohoto parenchymu nachá¬ 
zíme hojný Škrob, který však dle svého uložení ukazuje na jinou funkci, 
nežli ten, který se nachází v buňkách vzdálených svazku cévního, škrob 
tento jest totiž nahromaděn vždy při jedné stěně buňky, což upomíná na 
určitou funkci tomuto škrobu přidělenou. Jsou to statolithy, přepadává 
zrna škrobová, jichž funkce, co orgánu sloužícího ku percepci tíže, jest 
známá.®) Tato přepadává zrnka škrobová uložena jsou v řadách buněk 
parenchymatických, přiléhajících těsně ku svazku cévnímu a tvoří tím 
tak zv. pochvu škrobovou. 
Jest nespomo, že škrobové pochvě v řapících listových přináleží 
táž úloha, jako analogickým orgánům v lodyhách nebo kořenech. Slouží 
tu ku recepci podráždění geotropického. 3 ) *) * 7 8 * ) ®) 10 ) Všimněme si nyní blíže 
anatomických zajímavostí této škrobové pochvy, pokud se týče řaoíků 
listových, jež byly námi studovány. 
Bylo uvedeno, že pochva z těchto buněk složená přiléhá těsně ku 
sv. cévnímu a to bud jednu řadu buněk zaujímajíc — jednovrstevná pochva 
škrobová, jež ve většině pozorovaných řapíku byla nalezena (Obr. 
tab. I.) nebo jsou buněk s obsahem takto diferencovaným dvě neb tři řady, 
Čímž vzniká dvoj- neb trojvrstevná pochva škrobová. (Obr. 1, 2. tab. I.) 
Nezřídka u téže rostliny jest variace co do počtu řad buněk pochvy- 
Tak u Amicie (obr. 1., tab. I.) pozorujeme na spodní straně řapíka 
•) B. Němec: Berichte der deutschen Botan. Gesellschaft. 1900. 
7 ) B.- Němec: Uber die Wahrnebmung des Schwerkraftreizes bei den Pflanzen 
Jahrb. wiss. Bot. 36. 80. IS01. 
•) G. Haberlandt: Sinnesorgane im Pflanzenreich zur Perzeption mechanischer 
Reize. Leipzig 1901. 
*} Noll: Uber heterogene Induktion. Leipzig 1892. 
*} Týž: Uber Geotropismus. Jahrb. wiss. Bot. 1900. 
XXVIII. 
