Pochva škrobová připojuje se těsně ku svazku cévnímu. Při tom 
nutno poukázati na mohutný vývoj pletiva mechanického, jež svazku 
cévnímu dodává pevnosti a tím ovšem i celému řapíku listovému. Svazek 
cévní složen tu pak z elementů, které nedovolují prodlužování nebo jeho 
zkracování, čímž zaujímá v řapíku zónu pokud se mechanického zařízení 
týče indifferentní. 
Methody mikroskopické techniky. 
Dříve než přistoupím ku systematickému vytčení rodů a druhů, při 
nichž typicky pochva škrobová vystupuje, nutno uvésti některé methody 
mikroskopické techniky, jichž jsem použil, by škrob přepadavý a tím ovšem 
i pochvy zřetelněji vystoupily proti okolnímu pletivu. Pro první orientaci, 
při níž se jedná o určení, přítomen-li škrob v řapíku listovém vůbec, af 
již assimilační nebo ku recepci tíže sloužící, jest nepostradatelnou reakce 
jodová. Tato reakce, která roku 1815 krátce po objevení jodu C o 1 1 i n e m 
a Gaulthierem de Claubry u ) byla popsána, jest pro škrob 
typickou, neboť vyjma nepatrných vzácných výminek (Saponarin, Narcein 
etc.) není látky v obsahu buněčném, jež by se barvila jodem tak charak¬ 
teristicky modře, jako škrob. Abychom při této methodě docílili čistého 
modrého zbarvení, nesmí se užiti jodových roztoků (jodalkohol, jodjod- 
kalium) v příliš koncentrovaných roztocích. Tunmann odporoučí vedle toho 
použiti jodu rozetřeného s pemzou (1 díl jodu, 5 dílů pemzy.) u ) Při 
přebarvení jsou zrna černá a možno vypíráním nebo zředěnou kyselinou 
solnou odbarviti na modro. Vadou této methody jest, že nelze škrobu jodem 
zbarveného upraviti v trvalý praeparát. Při zalití do glycerinové žela- 
týny teplem škrob okamžitě se odbarví, při uzavření do kanadského bal- 
samu škrob se časem odbarví, ježto chybí pro modré zabarvení potřebné 
množství vody. Toliko zalitím do jodparaffinu nebo roztoku jodu a třti¬ 
nového cukni podařilo se dočasně uchovati jodové zbarvení v hnědé 
barvě. 
Užil jsem proto při hotovení trvalých praeparátů té vlastnosti škrobu, 
že dychtivě přijímá některá barviva ve vodním roztoku. 12 ) (Fuchsin, 
safranin, gent. violeť, methyl, zeleň etc.) 
Před barvením užil jsem Němcem 13 ) navržené modifikace Ra- 
w i t z o v y methody. Objekty fixované kys. pikro-octo-sírovou, nebo 
fixací Flemmingovou, vloženy při užití později uvedené fixace do kyslič¬ 
níku vodičitého za účelem odstranění černého zabarvení tuků. Po té vy¬ 
pírány v tekoucí vodě několik minut a vloženy do 5% vodního roztoku 
11 ) O. Tunmann: Pflanzenmikrochemie. Berlin 1913, pag. 500. 
12 ) H. Fischer: tTber die kollodiale Nátur der Stárkekómer lůid ihr Verbalten 
gegen Farbstoffe, Beih. Bot. Zentralblatt. 1905. 
“) B - Němec: Inverse Tinkt. Berichte d. deutsch. bot. Gesellschaít. 
Bd. XXIV. 1906. 
XXVIII. 
