tanninu na 10—60 minut. Po té opět propírány několik minut a vloženy 
do P5% vodního roztoku víňanu antimonylo-draselnatého, kdež zůstaveny 
10—20 minut. Po opětném řádném vypírání vodou vloženy do vodního 
roztoku gentianové violeti (1:100) na dobu nejméně V 2 hodiny. Pak opětně 
propírány ve vodě, pak vystřídány alkoholy až do absolutního, v němž 
za stálé kontroly pod mikroskopem diferencovány, po té následoval líh 
terpentinový, xylol a uzavření do kanadského balsámu. Při přesném pro¬ 
vádění této methody, hlavně pokud se týče propírání ve vodě, jeví se obsah 
buněčný slabě šedě neb fialově zabarven, blány dle svého složení jsou 
intensivněji neb slabě fialově zabarveny. Škrobová zrna pak jsou silně 
modře zabarvena, tak že jich uložení i počet snadno se dá sledovati. 
Při této methodě přebarvení praeparatu nezřídka nastává a při 
nedosti přesném praní vzniknou v praeparatu sraženiny, které těžko lze 
odstraniti. 
Těchto vad nemá methoda, při níž vynecháno moření ve vmanu 
antimonylo-draselnatém. Řezy paraffinu zbavené, po průchodem alkoholy, 
properou se v destilované vodě a vloží jako v předešlé methodě do kys¬ 
ličníku vodičitého za účelem odstranění černého zabarvení. Po pětiminu¬ 
tovém proprání v tekoucí vodě mořeny řezy v 5% tanninu 1 hod. i déle. 
Po té opět propírány a vloženy na 12—24 hodiny do gent. violeti (1:100). 
Po oprání a průchodem alkoholy diferencováno v absol. alkoholu. V gent. 
violeti ponechány úmyslně déle řezy, ježto pak v alkoholu differenciace 
pomaleji postupuje a lépe se dá kontrolovali. Při ponechání jen krátkou 
dobu v gent. violeti (30—60 minut) jde rychle odbarvování v alkoholech 
a nesnadno dá se kontrolovati. 14 ) 
Čím déle ponechají se řezy v taninu, tím intensivněji zrna škrobová 
se zabarví, ale ovšem pak i obsah plasmatický buněk a jádra. 
Obou method dá se použiti také ku docílení dvojího zabarvení. 
Možno jádra buněk před zalitím do paraffinu zabarviti parakarminem. 
Po zalití a rozřezání možno užiti method dříve uvedených ku zabarvení 
škrobu. Jeví se pak jádra červeně zabarvená a škrob modře. Též fuchsinu 
možno s výhodou užiti ku zabarvení jader, jelikož velmi pěkně fuchsinové 
zabarvení ve víňanu antimonylo-draselnatém se diferencuje. 
V methodách dříve uvedených lze nahraditi gentianovou violeť safra- 
ninem téže koncentrace, v jaké se užívá při Flemmingově methodě tro¬ 
jitého zabarvení. (1% roztok safraninu v absol. alkoholu, k němuž přidáno 
něco anilinové vody; před upotřebením se ředí vodou na polovic.) 15 ) Nedává 
sice safranin tak kontrastního zabarvení zrn škrobových jako gent. violeť 
ale celkem dobře se dá upotřebiti. 
Výše uvedených method použil s výhodou Němec při svých studiích 
o statolithech, při Čemž se, jak vhodně Strassburger 14 ) poznamenává. 
M ) E. Strassburger: Das botanische Praktikum. Jena 1913. 
1B ) Mikrokosmos: Zeitschrift fur ang. Mikroskopie etc. Stuttgart 1911—2. 
XXVIII. 
