ROČNÍK XXIV. 
TRIDA II. 
ČÍSLO 
Studie o odrazu světla. 
Napsal 
Dr. BOHUSLAV HOSTINSKÝ. 
(Předloženo dne 18. června 1915.) 
Vvod. 
Světelné paprsky naplňující kuželový prostor, jehož vrchol jest 
v svítícím bodě A, odrážejí se na dané křivé ploše P. Předpokládáme 
předně, že otvor onoho kužele jest velmi malý, takže odraz děje se jen na 
male části plochy P v okolí jistého její bodu O, a za druhé že bod A jest 
málo vzdálen od normály Oz vztýčené k zrcadlící ploše P v bodě O. 
Dle známé theorie tvoří odražené paprsky normální kongruenci 
t. j. jsou kolmými k řadě ploch (vlnoploch) a můžeme je přibližně po- 
tečTk *1 f anSVerSály dV ° U vebni a navzájem kolmých 
Ve zvláštním případě, že P jest rotační plocha a Oz její rotační osa, 
splývá k, s k 2 (nehledíme-li k veličinám vyšších řádů); odražené paprsky 
jsou homocentrické a nastává bodové zobrazení, jak jest známo z theorie 
sférických zrcadel. 
Není-li však Oz rotační osou zrcadla — tímto případem budu se 
dále zabývati —, nastávají zcela jiné poměry. Astigmatická difference 
t. j. nejkratší vzdálenost úseíek A, a A, má obecně konečnou velikost; přesné 
bodové zobrazení není možné. 
V I. části jsou uvedeny obecné vzorce udávající polohu fekálních 
bodů na odražených paprscích; vzorce ty plynou ze známých Sturmo- 
vých formulí platných pro lom světla. 
V II. části jsou vypočteny souřadnice lokálních bodů na paprsku 
odraženém v bodě O. 
V III. části odvozuji (neodvisle od výpočtů obsažených v částích 
I. a II.) elementární theorii zobrazení. 
Rozpravy: Roč, XXIV. Tř. II. č. 31. 
XXXI. 
