10 
Velké kolonie byly nepravidelné, často hluboce laločnaté a nej peri¬ 
fernější zóna rozbíhala se na všechny strany. Na ní krásně pozorovali 
bylo plísňovitý ráz kolonie. 
Při malém zvětšení (obj. 2. ok. 4.) jevily kolonie granulování hnědavě 
žluté, koncentrické kruhy vyznačovaly se barvou tmavohnědou. Od centra 
zřejmá radiální struktura kolonie. Když byly plotny vyňaty z thermostatu 
na 60° C vyhřátého a uloženy při obyčejné teplotě, mizely pravidelně 
obrysy kolonií tak, že téměř neviditelnými se staly. Po vložení do thermo¬ 
statu (při 60°) vystoupily opět zřetelně a rostly dále. 
Obr. II. 
V bouillonu tvoří u dna mlhovité kolonie kulovité. Na povrchu někdy 
vytváří hrbolatou kůžičku vzhledu voskovitého. Ostatní bouillon zůstává 
čirý. Na povrchu bouillonu nikdy nevyrostla. 
Mléka nemění. 
Mikroskopické vyšetřování mladých kultur vykazuje dlouhé roz¬ 
větvené nitě tloušťky 0*3—0*4 (i. Větvičky zakončují v některých pří¬ 
padech palicovitě zduřenou stluštěninou. Starší kultury skládají se skoro 
jen ze samých kulatých spor o průměru 0'8 (i. 
Aktinomyces z vnitřností hb. 
Byly-li do thermostatu při 60°—65° C dány stažené, rozříznuté 
žáby v misce s vodou tak, aby nebyly vodou úplně pokryty, vytvořil se 
XXXIII. 
