12 
Při mikroskopování viděti jest hustě rozvětvená vlákna 0*2 až 0*8 [i 
tlustá. Na větvičkách postraních v řídkých případech pozorovat! lze 
hruškovité, neb kyjovité útvary, jež v centru neb na konci jeví kulaté 
tělísko velikosti spory, anilinovými barvami se barvící, starší kultury 
skládají se jen ze samých kulatých spor o průměru as 1 \l. 
O významu kyj ovitých útvarů u aktinomyces z nosu a z vnitřností 
žab, jakož i o způsobu tvorby spor u aktinomycetů thermophilních vůbec, 
hodlám vydati studii zvláštní. 
Mimo uvedených aktinomycet získal jsem v čisté kultuře ještě 
aktinomyces, jež spontánně vyrostla v několika případech na agarových 
plotnách kontrolních, neočkovaných, při 60° C chovaných. Tvoří na aga¬ 
rových plotnách nápadně křídově bílé, suché, vrásčité kolonie v koncen¬ 
trických kruzích rostoucí. Od ostatních mnou vypěstovaných aktino¬ 
mycetů thermophilních liší se tento mikrob nejnápadněji vzrůstem na 
bouiUonu, kdež vytváří na povrchu poměrně velice silnou, křídově bílou 
kůžičku. 
Spory jsou různě veliké 0*8—1*4 
Dobře se daří i na agaru z odváni listí neb ze země. Vlákna jeví též 
rozdíly v tloušťce. Od 014—0*4 [a. Na bramboru neroste. Mléka nemění. 
Dále konstatoval jsem, jak svrchu bylo uvedeno, aktinomycety 
při 60° C rostoucí i v hlenu ze zubů, ve smegmatu, na filtračním papíru, 
na vlhké zemi se rozkládajícím. Isolace těchto mikroorganismů se dosud 
nezdanila. 
Aktinomyces Spinae. 
Při studiu thermophilního rozkladu ceDulosy, jimž se zaměstnávám 
již od roku 1908, konal jsem četné pokusy s rozličnými vzorky půd z růz¬ 
ných lokalit v Čechách. Zkoumal jsem jejich schopnost rozHádati cellulosu 
za aerobních podmínek a při vysokých teplotách (60—70° C), jakéž v zapa- 
řujícím se hnoji bývají pozorovány. Pokusy prováděl jsem tak, že jsem 
vkládal do Petriho misek zinkové, neb z jiného kovu, po případě ze skla 
zhotovené kroužky. (Viz obr. IV.) Prostor, kroužkem ohraničený, vyplnil 
jsem zkoušenou zemí a na tu položil jsem čtverec filtračního papíru steri- 
lisovaného. Prostor mezi zevní stěnou kroužku a vnitřní stěnou misky 
naplňoval jsem a čas od času znovu doplňoval sterilní vodou. 
Na četných vzorcích půdy rozličného charakteru, z různých míst 
Čech i Moravy pozoroval jsem na plotnách svrchu vylíčeným způsobem 
zhotovených, vytvořovati se jednak na filtračním papíru. Častěji však 
přímo na zemi, v místech papírem nekrytých, bílé, jako sněhové pápěrky. 
Vyšetřuje je shledal jsem, že složeny jsou z tenkých mnohonásobně se 
větvících vlákének, úplně schodných s vlákny jiných aktinomycetů thermo- 
philních. 
XXXIII. 
