Na agara masopeptonovém zpravidla nevyroste, ani když je na 
prostředí to přeočkována čistá kultura. Jen třikráte — z velice četných 
přeočkování — zdařilo se mi dostati na agara tom na dolení části naklo¬ 
něné plochy, kde bylo více kondensované vody, mazlavý povrchní porost 
z vláken aktinomyces se skládající. Vlákna ta jevila nepravidelné stluště- 
niny uvnitř se rozpadávající. 
Byla-li v prvých dnech vytváření svého přenesena částečka povlaku 
toho na sterilisovanou zem, vyrostly na ní známé papěrkovité kolonie. 
Později se pokus takový více nezdařil. Patrně aktinomyces zašla. 
Na praeparátech zhotovených z porostu na agara masopeptonovém 
bylo viděti též obrazy kyjovitých naduřenin větví postraních. Při barveni 
na Muchova granula, barvily se útvary ty sytě červeně, kdežto vlákna 
modře. — O významu úkazu toho pojednám ve zvláštní práci o tvorbě 
spor u aktinomycetů. 
Přeočkováním čistých kultur docílil jsem vzrůstu aktinomyces 
Spinae mimo na agara s odvarem země, neb králičích faeces, též na agara 
s odvarem listí, slámy, sena. Dále rostla i v tekutině Omelianského s cellu- 
losou, a v agara mannitovém. Vzrůst na půdách těchto je při 60° C dobrý. 
Vytváří na nich bílé a později šedé kolonie, tak jako při pěstění na zemi. 
Kolonie v půdách tekutých zasahují polokulovité do tekutiny. 
Na pevných půdách rostou jen povrchně a dají se lehce z povrchu setříti, 
čímž vedle způsobu tvorby spor v ostnatých sporangiích liší se od ostatních 
aktinomycetů, jež, jak známo, prorůstají hluboko do živného prostředí. 
Nejlépe odpovídá aktinomyces Spinae odvar ze země. Na tomto 
prostředí jeví i při 37—40® patrný, byť ovšem skrovný vzrůst. Na ostatních 
půdách zde uvedených při této teplotě neroste. Při 48® je zřejmý vzrůst 
též na agara s odvarem ze slámy, Ústí, sena, nebo s manitem. V bouillonu, 
mlece, na bramboru, chlebě, nikdy, při jakékoH teplotě nevyrostla. Maxi- 
malm teplota, za které ještě na agara s odvarem země spory vyklíčily 
a kolonie se vytvořily byla 68° C. Na svrchu uvedených živných půdách 
ostatních, na nichž při 55-60® velmi dobře se daří, při této teplotě však 
neroste. Z fakt těch zřejmě vychází, jak důležito je minimum i max mum 
určovati na nejvhodnějším materiálu živném. 
Klíčení spor lze studovati, přenese-h se sporový materiál na utuhlou 
dtóku ^vou s odvarem země. V temperatuře 60® C již během 6 hodin 
spory vyklíčí. Otisknutím na sklíčko lze zhotovili praeparát, na němž 
zřejmo, že ze spor vychází vlákno v jednom nebo dvou směrech. 
Spory vzdorují dlouho vyschnutí. Kolonie vytvořené na zemi v mých 
miskách, nechaný dvě léta v suchu. Zem úplně se vysušila, rozpraskala. 
Kolonie byly na ní jen stěží patrny jako olověně šedočernavé do fialova 
zabarvené velice tenké porosty. Když bylo přilito do prostory mezi krouž¬ 
it ? 1 a miskou dostatečně vody a vystaveny v thermostatu při 60® C, tu již 
během 24 nejdele pak 48 hodin, objevily se tam, kde byly zaschlé kolonie. 
XXXIII. 
