ROČNÍK XXIV. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 34. 
0 slepencích žiteckých — 
nejspodnějším horizontu českého kambria. 
Podává 
Dr. RADIM KETTNER v Praze. 
S 8 vyobrazeními v textu a 3 přílohami. 
(Předloženo dne 18. června 1915.) 
Povšechný úvod. 
Stratigrafií okolí příbramského zabývalo se až dosud jen málo pra¬ 
covníků, přes to, že horniny příbramské jeví značnou rozmanitost petro- 
grafickou a poskytují tak mnoho vděčné látky k úvahám lithogenetickým 
a stratigrafickým. Obyčejně dělívá se nejbližší okolí příbramské geologicky 
ve čtyři pásma sedimentárních hornin, jež probíhají od JZ k SV, a z nichž 
krajní pásmo jihovýchodní těsně hraničí se středočeským masivem 
žulovým. Vycházejíce od žuly u Brodu nebo u Hájů J od Příbramě a po¬ 
stupujíce k SZ, t. j. kolmo na směr vrstev, označili horníci příbramští 
uvedené čtyři pruhy sedimentárních hornin postupně takto: první pásmo 
břidličné, první pásmo drobové, druhé břidličné a druhé drobové. Označování 
toto, jež v praksi se dobře osvědčilo, udržuje se mezi horníky do dnes. 
Dnes víme zcela bezpečně, že obě pásma břidličná náleží svým stářím 
geologickým algonkiu, obě pásma drobová pak kambriu; mezi prvním 
pásmem drobovým a druhým břidličným probíhá mohutná dislokace — 
známá příbramská rozsedlina jílová —, podle níž algonkium druhého 
pásma břidličného bylo vyzdviženo nad kambrické první pásmo drobové. 
K zmíněným čtyřem pásmům dlužno v širším okolí příbramském 
přibrati ještě další pruh kambrických drob a slepenců, který se vkládá 
mezi žulu a první pásmo břidličné mezi Háji a Kocábou u Trnkova (j. od 
Svatého Pole u Dobříše). Toto t. zv. dubenecko-druhlické pásmo kam¬ 
brické ohraničeno jest proti prvnímu pásmu břidličnému podélnou dis- 
R ozpra vy: RoC. XXIV. Tř. II. Č. 34. 1 
XXXIV. 
