Jokací podobného rázu, jako jest příbramská rozsedlina jílová; podle ní 
první pásmo břidličné při variském vrásnění Barrandienu *) bylo tlakem 
od SZ k JV se šířícím vyzdviženo nad kambrický pruh dubenecko-druh- 
lický a přes tento přesmyknuto- Jak se zdá, sousedí pruh tento mezi 
Háji a Druhlicemi těsně se středočeskou žulou, poměř však žuly k němu 
není zřetelný — jeť hranice zakryta většinou svahovými hlínami. Dále 
na severovýchodu vystupuje však v podloží pásma dubenecko-druhlického 
poznovu algonkium, jež jest Kocábou mezi Druhlicemi a Tuškovským 
vrchem dobře odkryto. 
O algonkiu příbramského okolí budiž jen krátká zmínka učiněna; 
zdůrazním zde pouze ony věci, jež pro další úvahy naše mají nějakou 
důležitost. Nejdůležitějším pro nás jest, že první pásmo břidličné není 
s druhým pásmem břidličným totožné ani pokud se stáří, ani pokud se petřo- 
grafického složení týče . V druhém pásmu břidličném vyskytují se namnoze 
(u Hluboše, Pičína, Bukové, na Aglajině výšině u Dobříše a j.) buližníky, 
již dávno odtud známé, a rovněž effusivní vyvřeliny spilitové, jež poprvé 
zde zjistil prof. Fr. Slavík av práci současně s pojednáním tímto 
vydané podrobně popisuje.*) V prvním pásmu břidličném naopak není 
ani buližníků, ani spilitů, za to ale vystupuje zde horizont slepencový, jejž 
podařilo se mi sledovati od Dobříše přes Brod až k Střebsku JZ od Příbramě. 
O slepencovém horizontu tomto, jakož i o souvrství algonkických břidlic 
a drob z nadloží jeho jest, jak jsem již dříve byl ukázal, * 2 3 ) nepochybno. 
že jest mladší jak spilitů, tak buližníků - obojí horniny vyskytly se již 
v algonkických slepencích jako valouny. 
fest tudíž první pásmo břidličné mladším členem českého algonkia, 
než-li druhé pásmo břidličné. 
Kdežto obě pásma algonkická (břidličná), pokud se sedimentů týče, 
jsou petrograficky dosti monotonní, jsou pruhy kambrické (drobové) 
ve svém složení velmi rozmanitý. Již J. Grimm 4 ) zdůrazňuje oproti 
pásmům břidličným značnou pestrost hornin pásem drobových, které 
liší se mezi sebou nejen barvou, ale i strukturou a velikostí i povahou 
klastického materiálu. Podati popis veškerých odrůd hornin v pásmech 
1) Názvem tím označuji soubor etáží Barrandeových ; označení „starší palaeo- 
zoikum “ pro všecky tyto etáže není vhodné, neboť nejstarší Barrandeovy etáže A a B 
z největší části již k staršímu palaeozoiku nepatří, náležejíce algonkiu, tedy archaeo- 
zoiku. Názvu „Barrandien", zajisté důstojně připomínajícího jméno slovutného 
francouzského učence, jenž dílem svým „Systéme silurien*' etc. učinil střední a jiho- 
záp. Čechy územím klassickým, užil po návrhu T. Mc. Hughesa v pracích 
svých i Fr. Pošepný. 
2 ) O spilitech v algonkiu příbramském, vyd. Čes. Akademií, Praha 1915. 
a ) Ein Beitrag zur Kenntnis der geol. Verháltnisse der Umgebung von Konig- 
saal (Bóhmen). Verh. d. k. k. geol. Reichsanstalt, Wien 1914, Nr. 17 u. 18; Ně¬ 
kolik poznámek k otázce stratigrafického rozčlenění českého algonkia. Věstník V sjezdu 
čes. přírodopisců a lékařů v Praze r. 1914, str. 317—,318. 
4 ) Die Erzniederlage bei Příbram in Bohmen, Prag 1855. 
XXXIV. 
